- Vidmantas Matutis
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Lenkija, išsikėlusi tikslą pašalinti pavojingą Antrojo pasaulinio karo amuniciją ir kitokias nuolaužas iš Baltijos jūros, ieško partnerių kitose šalyse, taip pat ir Lietuvoje.
„Baltwreck“ projekte – ir lietuviai
2025–2026 m. Europos Tarybai pirmininkausianti Lenkija vienu iš siekių įvardijo Antrojo pasaulinio karo cheminių ginklų pašalinimą iš Baltijos jūros.
Taip Lenkija įrodinėja, kad jos ambicijos būti viena stipriausių Europos jūrinių valstybių turi pagrindo. Baltijos jūros regione ji lyginasi su Danija, Švedija ir Vokietija.
Kai kuriuose projektuose, kur lyderio pozicijas užima Lenkijos jūrinio mokymo ir jūros tyrimo įstaigos, dalyvauja ir partneriai iš Lietuvos.
Skelbiama, kad Lenkijos mokslų akademijos Skysčių srauto mašinų institutas (The Institute of Fluid-Flow Machinery of the Polish Academy of Sciences) Gdanske koordinuoja „Baltwreck“ projektą, kuriame yra 14 partnerių iš Lenkijos, Vokietijos, Švedijos ir Lietuvos.
Iš mūsų šalies šiame projekte dalyvauja Klaipėdos universitetas ir Gamtos tyrimų centras.
Šiame junginyje yra 7 partneriai iš Lenkijos, 4 iš Vokietijos, du iš Lietuvos ir vienas iš Švedijos.
Kuria chemijos jutiklius
Krokuvos Jogailos universiteto Fizikos, astronomijos ir taikomosios informatikos fakulteto vadovas Michalas Zbigniewas Silarskis teigė, kad šiuo metu jo mokslo įstaigoje vykdomi nauji pavojingų medžiagų aptikimo jūroje metodai.
Įvairiose Lenkijos mokslo įstaigose vyksta intensyvios paieškos, kaip lengviau iš Baltijos jūros pašalinti pavojingas Antrojo pasaulinio karo amunicijos atliekas.
Jis yra sukūręs pavojingų medžiagų aptikimo vandens aplinkoje jutiklį. Tai tarsi savotiškas minų ieškiklis po vandeniu. Jis leidžia pavojingas medžiagas jūros dugne aptikti prisilaikant saugaus atstumo iki jų.
Įdomu tai, kad su jūra susiję projektai Lenkijoje vykdomi ne kur nors Gdanske ar Gdynėje, o gerokai nuo jūros nutolusioje Krokuvoje.
Taip yra todėl, kad įvairiose Lenkijos mokslo įstaigose vyksta intensyvūs tyrimai, kaip lengviau iš Baltijos jūros pašalinti pavojingas Antrojo pasaulinio karo amunicijos atliekas.
Lenkijos mokslininkų duomenimis, Baltijos jūros dugne yra maždaug 20 tūkst. žinomų karinių ir civilinių laivų nuolaužų. Teigiama, kad apie 10 proc. šių laivų yra su teršalais, likusiu kuru ar nuskendusiais šaudmenimis.
Jau nekalbant apie tai, kad Sovietų Sąjunga po Antrojo pasaulinio karo į Baltijos jūrą išmetė šimtus tonų iš nacistinės Vokietijos rekvizuotų cheminių ginklų.
Teršalai: tokiose jūros dugne rūdijančiose statinaitėse gali būti ir kuras, ir cheminiai ginklai. M. Czerminskio („Baltwreck“) nuotr.
Pavojus jūros aplinkai
Sveikintinas Lenkijos noras būti ryškia Europos vidurio jūrine valstybe.
Prieš porą mėnesių Lenkijos mokslininkai ir politikai buvo surengę diskusiją apie Baltijos jūroje išmestą cheminį ginklą ir amuniciją. Konstatuota, kad dėl to Baltijos jūroje didėjanti grėsmė saugumui, ekonomikai, aplinkai ir sveikatai.
Renginį organizavo Tarptautinis cheminės saugos centras Varšuvoje, Lenkijos mokslų akademijos Okeanologijos institutas Sopote, Baltijos jūros valstybių tarybos sekretoriatas, Lenkijos karinio jūrų laivyno akademija. Į susitikimą atvyko Lenkijos parlamento, vyriausybės, nevyriausybinių organizacijų, žiniasklaidos atstovai.
Susitikime Lenkija pateikė MUNIMAP (Munitions in the Baltic Sea Mapping Project) programą. Ji jungia įvairių sričių ekspertus iš visų Baltijos šalių, išskyrus Rusiją. Ši programa finansuojama „Interreg“ Baltijos jūros regiono fondo. Ja siekiama sukurti ir įgyvendinti sprendimus dėl povandeninės amunicijos aptikimo, rizikos vertinimo ir saugaus neutralizavimo Baltijos jūroje.
„Antrojo pasaulinio karo amunicija Baltijos jūroje yra rimta problema visoms regiono šalims. Aktualiausia yra parengti šaudmenų monitoringo strategiją ir numatyti cheminio ginklo iškėlimo iš Baltijos jūros schemas“, – sakė Lenkijos mokslų akademijos Okeanologijos instituto profesorius Jacekas Beldowskis.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Net penkiose savivaldybėse – nemokamos fizinio aktyvumo treniruotės vandenyje
VšĮ Plaukimo mokykla inicijuoja projektą „Fizinio aktyvumo treniruotės vandenyje paaugliams ir jų šeimos nariams“, kuris bus vykdomas Kupiškio ir Klaipėdos baseinuose. ...
-
Gimtadienį švenčianti radijo stotis „Laluna“ savo klausytojams padovanojo gabalėlį dangaus8
Šią vasarą savo 29 – ąjį gimtadienį švenčianti radijo stotis „Laluna“ nusprendė gimtadienio dovanas ne priiminėti, o dovanoti. Dvi savaites radijo eteryje programų vedėjai ieškojo drąsuolių, norinčių sudainu...
-
Kuršių marių maudykloje užfiksuota vandens tarša1
Pirmadienį Kuršių marių maudykloje ties Kintais nustatyta 2,4 karto didesnė nei leidžiama vandens tarša. ...
-
„Gaisrinė“ kviečia į vasaros pabaigtuvių fiestą ir džiaugiasi tarptautiniu įvertinimu11
„Šios vietos idėja visuomet bus platesnė nei tik kokybiško restobaro“, – teigia pačioje Klaipėdos širdyje įsikūrusio restobaro „Gaisrinė“ vadovė Inga Sauserytė-Mažeikienė. Klaipėdiečių itin pam...
-
Pasigedo gyvenvietės pradžią žyminčio ženklo1
Lypkių gatvėje nebėra gyvenvietės pradžią žyminčio ženklo, tačiau kitoje kelio pusėje apie gyvenvietės pabaigą esantis ženklas praneša. Dingus ženklui, vairuotojai neperspėjami, jog įvažiavo į Klaipėdos miestą ir privalo sumažinti ...
-
Vasara trauktis neketina
Paskutinė vasaros diena ir pirmoji rudens savaitė pajūryje bus neįprastai šilta ir net karšta. Lietaus neprognozuojama, pūs lengvas vėjas, kai kuriomis dienomis bus vasariškai karšta. O pirmoji naujų mokslo metų diena turėt...
-
Laivyba Nemune atgimsta: vienijamos jėgos ir Jurbarko uostui išvystyti5
Pastaraisiais metais dedamos pastangos upinės laivybos Nemunu atgimimui tapo impulsu ir planams išvystyti Jurbarko uostą. Šiandien pasirašytas Klaipėdos uosto direkcijos ir Jurbarko rajono savivaldybės bendradarbiavimo susitarimas, tik...
-
Kelionė autostopu tapo retenybe
Išvažiuojant iš Klaipėdos retkarčiais vis dar galima pamatyti žmones, laikančius į viršų iškeltą nykštį ir laukiančius sustosiančios mašinos. Tačiau uostamiestyje važiuojančiųjų autostopu per deš...
-
„Sputnik“ plyšauja ir toliau48
Klaipėdiečiams vis dar tenka radijo imtuvuose išgirsti Kremliaus propagandinės radijo stoties transliaciją. Tiesa, kartais propagandistų lojimą stelbia foninis triukšmas. Tačiau arčiau Rusijos sienos, Šilutės rajone, rusų radijas...
-
Paukščių gaudyklėje – gudrus lapiukas8
Ventės rago ornitologinės stoties teritorijoje įjunko lankytis jaunas lapiukas. Keturkojis čia jaučiasi it namuose, tad ornitologams teks spęsti spąstus plėšrūnui, nes šis įsigudrino ilsėtis paukščių gaudyklėje. ...