- Jadvyga Bieliavska, ELTA
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Kadenciją baigiantis Seimas per ketverius metus surengė 404 posėdžius, kuriuose priėmė beveik 3 tūkst. teisės aktų, vidutiniškai – 7,3 per posėdį. Daugiausiai įstatymų inicijavo Vyriausybė.
Tokius statistinius duomenis paskelbė Seimo kanceliarijos Informacijos ir komunikacijos departamento Tyrimų skyrius, išnagrinėjęs Seimo veiklos tendencijas teisėkūros srityje.
Politinę areną paliekantys parlamentarai priėmė 317 teisės aktų mažiau nei 2016–2020 m. kadencijos tautos atstovai (3278). Tiek šioje, tiek ir praėjusioje kadencijoje įstatymai sudarė didžiąją visų priimtų teisės aktų dalį – atitinkamai 74,81 proc. ir 74,19 proc.
Šis Seimas per aštuonias sesijas rinkosi į 404 posėdžius – tai yra vienas iš mažiausių rodiklių šiuo aspektu, vertinant visas kadencijas. Rečiausiai posėdžiavo 2012–2016 m. kadencijos parlamentas, į posėdžius rinkęsis 373 kartus.
Šios kadencijos Seimas yra labai produktyvus.
„Visgi, šios kadencijos Seimas yra labai produktyvus – priimti vidutiniškai 7,3 teisės aktai per posėdį – tai antras rodiklis pagal produktyvumą lyginant visas Seimo kadencijas. Vertinant Seimo veiklą 1992–2024 m. laikotarpiu, paskutinių trijų kadencijų produktyvumas yra didžiausias – per posėdį priimami vidutiniškai daugiau kaip 7 teisės aktai, tad galima justi Seimo veiklos konstruktyvumo tendencijas“, – pažymi Seimo Informacijos ir komunikacijos departamento Tyrimų skyrius.
Per ketverius kadencijos metus registruoti 4079 teisės aktų projektai, priimtas 2961 teisės aktas. Šios kadencijos Seimo teisės aktų projektų realizavimo efektyvumas nesiekia 70 proc. ir sudaro 68,6 proc. Anot analitinės apžvalgos, didžiausias jų realizavimo efektyvumas buvo 1996–2000 m. kadencijos Seime – 75,4 proc., o mažiausias 2008–2012 m. – beveik 51,6 proc.
Vyriausybė registravo 528 teisės aktų projektų mažiau nei praėjusią kadenciją. Iš jos registruotų projektų priimta 88,23 proc., o praėjusioje kadencijoje Ministrų kabineto parengti ir registruoti projektai sulaukė gerokai mažesnio Seimo pritarimo – priimta 79,22 proc. registruotų projektų. Taigi, anot apžvalgos, Vyriausybės veiklos rodiklis šiuo aspektu padidėjo net 9 proc.
Įstatymų leidybos procese dominavo Vyriausybė
2020–2024 m. kadencijoje daugiausiai priimtų įstatymų inicijavo Vyriausybė – 63,48 proc. (praėjusią kadenciją – 65,87 proc.), Seimo nariai inicijavo 31,87 proc. visų priimtų įstatymų (praėjusią kadenciją kiek mažiau – 28,62 proc.).
Anot Tyrimų skyriaus, tiek šioje, tiek praeitoje kadencijoje įstatymų leidybos procese akivaizdžiai dominuoja Vyriausybė.
Šioje kadencijoje, palyginus su praėjusia, nežymiai padidėjo prezidento registruotų ir iš jų priimtų teisės aktų projektų – atitinkamai 90 proc. ir 87,97 proc.
„Visgi šią kadenciją vos sumažėjo prezidento inicijuotų ir priimtų įstatymų lyginamoji dalis – ji sudaro 2,39 proc. (priimti 53 įstatymai), o praėjusios kadencijos atitinkamu laikotarpiu indėlis buvo kiek didesnis – 2,55 proc. visų priimtų įstatymų (62 įstatymai)“, – pastebima apžvalgoje.
Skubos ir ypatingos skubos tvarka priimta tik 14,25 proc. teisės aktų
Seimo analitikai pastebi, kad palyginti nedaug priimama originalių ir naujos redakcijos įstatymų. Šios kadencijos aštuonių sesijų metu priimti originalūs įstatymai sudaro 3,07 proc. visų priimtų įstatymų, naujos redakcijos įstatymai – 3,93 proc. Tokie rodikliai nelabai skiriasi nuo praėjusios kadencijos, kai originalūs įstatymai sudarė 2,47 proc. visų priimtų įstatymų, o naujos redakcijos įstatymai – 4,28 proc. visų priimtų įstatymų.
Akivaizdžiai sumažėjo skubos ir ypatingos skubos tvarka priimtų teisės aktų. Šioje kadencijoje skubos ir ypatingos skubos tvarka priimti teisės aktai sudarė tik 14,25 proc., praeitoje kadencijoje – 21,04 proc.
Seimo Tyrimų skyrius atkreipia dėmesį į įstatymų priėmimo ypatingos skubos tvarka pokyčius: praėjusios kadencijos metu tokia tvarka buvo priimta 200 įstatymų, o šią net 10 kartų mažiau – tik 20. Šios kadencijos metu Vyriausybė inicijavo kur kas didesnį skaičių įstatymų, priimtų ypatingos skubos tvarka nei Seimas.
J. Razma: teisėkūros „infliacija“ mažėja
Seimo pirmininko pirmąjį pavaduotoją konservatorių Jurgį Razmą džiugina mažėjanti teisėkūros „infliacija“.
„Vertinant Seimo teisėkūros statistiką, galima pasidžiaugti, kad mažėja vadinamoji teisėkūros „infliacija“. Tą pavyko mūsų kadencijoje pasiekti. Gal ne tokiu mastu, kaip aš tikėjausi, bet vis dėlto tendencijos yra geros. Mažiau projektų yra registruojama, mažiau įstatymų priimama. Beje, nuolat sulaukiame kritikos, kad lyginant su kitų demokratinių šalių parlamentais, Lietuvoje yra per daug priimama įstatymų, jų pataisų“, – Eltai sakė J. Razma.
Jis taip pat teigiamai vertina tai, kad parlamentas priimant teisės aktus gerokai rečiau taiko skubos ir ypatingos skubos tvarką.
„Tai reiškia, kad stengiamės kiekvieną projektą atidžiau išdiskutuoti, išklausyti įvairių visuomeninių organizacijų nuomonių. Tai leidžia tikėtis geresnės įstatymų kokybės“, – teigė J. Razma.
Visgi jis pastebi, kad Seimui kartais tenka taisyti įstatymuose įsivėlusias klaidas.
„Įstatymų kokybę patikrina laikas. Jeigu neišryškėja per tam tikrą laiką kokios nors klaidos ar neigiamos pasekmės, tai rodo, kad įstatymų turinys yra gerai apgalvotas ir teisiškai kokybiškai suformuluotas. Jeigu įsivelia klaida, tada Seimas taiso. Tokių atvejų neišvengėme ir šioje kadencijoje, kai, tarkime, per vieną sesiją priimame gana daug Administracinių nusižengimų kodekso pakeitimų, tai kažkur ir įsivelia tam tikras nesuderinamumas. Tada reikia priimti dar papildomą projektą, kad ištaisyti tuos nesuderinamumus“, – kalbėjo J. Razma.
Jo nuomone, artėjanti paskutinė šios kadencijos Seimo sesija teisėkūros tendencijų neturėtų pakeisti.
„Paskutinė sesija esminių pokyčių neatneš, nes naujų projektų nedaug registruojama, nedaug priimsime. Jeigu kai kurie skaičiai gali šiek tiek pasikeisti, manau, kad tie jau fiksuoti skirtumai, dėsningumai, tendencijos tikrai nepasikeis ir iš esmės išliks tokie patys“, – sakė J. Razma.
Kitą savaitę, rugsėjo 10 d., prasidės paskutinė šios kadencijos Seimo rudens sesija. Eltos duomenimis, į jos darbų programą bus pasiūlyta įrašyti per 300 teisės aktų.
Planuojama, kad lapkričio viduryje šis Seimas rinksis į paskutinį plenarinį posėdį.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Pristatė programą Seimo rinkimams: nesutinkame, kad esame iš kitos planetos
Ketvirtadienį Laisvės partija pristatė programą Seimo rinkimams, kurioje didžiausias dėmesys skiriamas žmogaus teisėms ir ekonomikos plėtrai. Politinės jėgos pirmininkė Aušrinė Armonaitė akcentuoja, kad ypač svarbu siekti šalies au...
-
A. Vyšniauskui panaikinta neliečiamybė – jis atvyko į STT apklausą1
Į Specialiųjų tyrimų tarnybos (STT) Kauno valdybos būstinę ketvirtadienį su advokatu atvyko Seimo narys Andrius Vyšniauskas – čia politikui turėtų būti pareikšti įtarimai dėl piktnaudžiavimo, sukčiavimo ir dokumentų klastoji...
-
Naujausia apklausa: smuko pasitikėjimas socialdemokratų lydere V. Blinkevičiūte7
Gyventojų pasitikėjimas ilgą laiką aiškaus atsakymo dėl galimybės užimti premjerės postą nedeklaravusia socialdemokratų lydere Vilija Blinkevičiūte smuko 8 procentiniais punktais. Tai rodo rugpjūčio mėnesį Eltos užsakymu atlikta „...
-
A. Armonaitė: LSDP atsitraukus nuo partnerystės, Civilinės sąjungos priėmimas nebeįmanomas3
Lietuvos socialdemokratų partijai (LSDP) atsisakius siekio priimti vienos lyties partnerystę įteisinantį įstatymą, Civilinės sąjungos įstatymo projekto priėmimas yra nebeįmanomas, sako Laisvės partijos lyderė Aušrinė Armonaitė. ...
-
D. Kreivys rinkimams įdarbino jam ir kitam ministrui patarinėjančią verslo partnerio žmoną5
Energetikos ministro Dainiaus Kreivio verslo partnerio žmona Laima Sinkevičienė ne tik patarinėja jam bei socialinės apsaugos ir darbo ministrui, tačiau neseniai buvo įdarbinta ir D. Kreivio rinkimų kampanijos Verkių apygardoje iždininke, ketvirtadie...
-
Žiniasklaida: keli Seimo nariai netinkamai naudojo parlamentines lėšas, nors išvadose jie neminimi3
Keturi Seimo nariai – „laisviečių“ atstovė Morgana Danielė, Liberalų sąjūdžio frakcijos narys Arminas Lydeka, „valstietis“ Dainius Kepenis ir konservatorė Dalia Asanavičiūtė – netinkamai naudojo parlamentinei vei...
-
VRK spręs dėl kandidatų Seimo rinkimuose registravimo
Baigusi būsimų kandidatų duomenų patikrinimą, Vyriausioji rinkimų komisija (VRK) spręs dėl kandidatų registravimo spalį vyksiančiuose Seimo rinkimuose. ...
-
VRK „valstiečių“ sąrašą į Seimą ketina pripažinti jungtiniu2
Vyriausioji rinkimų komisija (VRK) Lietuvos valstiečių žaliųjų sąjungos (LVŽS) sąrašą į Seimą ketina patvirtinti jungtiniu. Anot VRK, tai reikštų, kad po spalį vyksiančių rinkimų daugiamandatėje apygardoje kandidatuojantys &bdqu...
-
Prezidentas: Lietuvos ir Lenkijos ekonominiai ryšiai įspūdingai auga2
Trečiadienį Lietuvos vadovas tęsdamas vizitą Lenkijoje susitiko su šalies Seimo Pirmininku Szymonu Hołownia bei aptarė dvišalių santykių plėtros, saugumo ir gynybos, pagalbos Ukrainai klausimus. ...
-
VTEK: priimdamas dovaną Kauno savivaldybės darbuotojas supainiojo interesus18
Neatlygintinai priėmęs dovaną Kauno miesto savivaldybės administracijos Miesto tvarkymo skyriaus vedėjas Aloyzas Pakalniškis supainiojo viešuosius ir privačiuosius interesus, trečiadienį konstatavo Vyriausioji tarnybinės etikos komisija ...