- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Lietuvai reikia permąstyti nacionalinio saugumo strategiją ir finansavimą, nes grėsmės iš Rusijos didėja. Taip jau porą dienų iš eilės viešai visus įspėja valdančiųjų vedlys, užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis. Jis jau keletą dienų kartoja, kad Ukrainai nesisekant, agresorė Rusija atsigauna ir šiuo metu sėkmingai telkia resursus kovai prieš Lietuvą bei NATO. Esą kitu taikiniu po Ukrainos galime tapti mes, o tokiam užpuolimui esame nepasirengę. Apie tai, kodėl didžiausios partijos vadovas, užuot iš tiesų kažką keitęs, viešai skleidžia tokias visuomenę gąsdinančias mintis bei kokią žinią iš tokių pareiškimų raško Kremlius, LNK žurnalistas kalbėjosi su VDU profesoriumi Gintautu Mažeikiu.
– G. Landsbergis neabejotinai yra patriotiškas ministras ir jo patriotinėmis nuostatomis niekas neabejoja. Kita vertus, ir jis, ir prezidentas Gitanas Nausėda palaiko vadinamą vertybinę politiką. Vis dėlto, ta vertybinė politika turi savo ribas, kadangi ji neatitinka to, ką šiandieną Vakaruose vadina šaudykline diplomatija. Šaudyklinė – čia nuo audimo, kai šaudyklė laksto iš kairės į dešinę ir suaudžia irstančius audinius. Tada turima omeny, kad kai politikoje atsitinka kažkokios įtampos, tai pirmiausia užsienio reikalų ministrai važinėja po Europą, susitikinėja su įvairiausiais veikėjais ir sprendžia sudėtingas problemas vietoj to, kad viešai ir garsiai atstovautų vien tik savo vertybes. Tai tokio aktyvumo iš užsienio reikalų ministro mes galime pasigesti. Pavyzdžiui, kai įvyko konfliktas tarp Ukrainos ir Lenkijos, tokių konfliktų būna daug ir visada įsivaizduojama, kad kitų šalių užsienio reikalų ministrai galėtų tarpininkauti labai aktyviai judėdami tarp įvairių ministerijų ir rangų. Tam jie užima postus – kad išspręstų diplomatiškai kylančias problemas. Vietoj to mes matome tai, kad užsienio reikalų ministras iš esmės atkartoja prezidento vaidmenį ir sprendžia apie tai, kad pasaulis geras arba blogas ir kad mes elgiamės vienaip ar kitaip. Kitaip tariant, užsiima vertybių propaganda. Tai labiau panašu ne į užsienio reikalų ministro veiklą, o būtent į konservatorių partijos vadovo veiklą, kuris yra suinteresuotas tuo, kad jo partijos reitingai būtų aukštesni, kad jie gautų daugiau vietų Seimo rinkimuose arba kad pasiektų geresnių rezultatų prezidento rinkimuose.
Visas LNK reportažas – vaizdo įraše:
– Klausimas, ar su tokiomis viešomis kalbomis ministras G. Landsbergis neplatina tarp lietuvių bejėgystės jausmo? Nes juk kalba tas, kurio partija šiuo metu yra valdžioje ir pagal galią tikrai gali kažko imtis, o ne skųstis, kad esam nepasirengę ir gąsdinti.
– Na, jūs teisus abiem atvejais. Ir pirmuoju, mano minėtu, kad užsienio reikalų ministras gali užsiimti aktyvia diplomatine veikla, kuri kaip tik ir spręstų šitas grėsmes, ir būtų įsitraukęs į tarptautinį bendradarbiavimą, kurio dėka mes ir užtikrintume savo grėsmes. O jis mato tų grėsmių didėjimą, vadinasi, ir pats nepadaro visų darbų. O kitas dalykas, žinoma, kad Konservatorių partija vadovauja Seimui jau ilgai ir jie atsakingi už saugumo politiką, ir būtent jie akcentavo šiuos klausimus. Ir jeigu mano, kad grėsmės ne sumažėjo, o padidėjo, jie patys sako, kad nepadarė visko. Tai tada ir sakykite, ko jūs nepadarėte, kad ateinanti naujoji politinė valdžia galėtų tuos žingsnius padaryti, kurių jūs nepadarėte. Vis dėlto šitos savikritikos mes pasigesime. Taigi mes matome tokį abejotiną dalyką. Galų gale, tai didina nepasitikėjimą ir pačia Ukraina, ir NATO, ir Europos Sąjungos misija remti Ukrainą, tikintis geresnių rezultatų ne tik fronte, bet ir įvairiose galimose užkulisinėse derybose, kurių dėka galima būtų Rusiją, galbūt ne karo, o diplomatiniu būdu, išstumti iš Ukrainos teritorijos. Tai šitoje vietoje mes irgi nematome mobilizacinių nuostatų, kurios mobilizuotų visuomenę būtent šiam tikslui, kad Rusija išeitų iš Ukrainos teritorijos. O veikiau sako, žiūrėkit, kaip viskas blogai, jau visi tuoj derėsis, o mes čia ne prie ko.
Vietoj to mes matome tai, kad užsienio reikalų ministras iš esmės atkartoja prezidento vaidmenį ir sprendžia apie tai, kad pasaulis geras arba blogas ir kad mes elgiamės vienaip ar kitaip.
– Krašto apsaugos ministras ramina, esą situacija nei pagerėjo, nei pablogėjo. Seimo vicepirmininkas Vytautas Mitalas sako, kad koalicijos posėdyje G. Landsbergis apie didėjančias grėsmes nė neužsiminė. Tai gal tokios viešos kalbos ir gąsdinimai buvo skirti net ne Lietuvos auditorijai, o Vakarams?
– Na, aš manau, kad šitas gąsdinimas labiausiai patiktų Rusijos auditorijai. Kadangi jie irgi kalba, kad Ukraina nieko nepasiekia, pralaimi, reikalingos derybos, bet tokios derybos, kuriomis Rusija būtų suinteresuota. Iš tikrųjų, apie tokius dalykus, kaip sekasi ar nesiseka fronte, krašto apsaugos ministras turėtų kalbėti arba kariškiai. O užsienio reikalų ministras turėtų komentuoti tai, kaip sekasi diplomatiniame fronte. Todėl, kad kiekvienas karas baigiasi diplomatinėmis derybomis. Tiktai fronto linija brėžiama skirtingose vietose ir įvardijamos skirtingos sąlygos. Tai šitoje vietoje jeigu yra įmanoma išlaisvinti vieną ar kitą miestą derybų būdu, o ne kariniu būdu, tai, žinoma, būtų sveikintina. Prezidentas Volodymyras Zelenskis ne kartą yra užsiminęs, kad jis visai už tai, kad Rusija taikiai paliktų užimtas Ukrainos teritorijas ir tai būtų pagrindas didelėms deryboms. Jeigu šitaip būtų galima paskatinti Rusiją palikti minėtas teritorijas, nereikėtų nei šaudmenų, nei nieko, čia yra diplomato darbas, konkrečiai ir G. Landsbergio.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Regionų partijos taryba įpareigojo frakciją nepalaikyti A. Kubiliaus kandidatūros
Lietuvos regionų partijos pirmininkui Jonui Pinskui užsiminus, jog siūlys kolegoms Seime palaikyti konservatoriaus Andriaus Kubiliaus kandidatūrą į eurokomisarus, politinės jėgos taryba įpareigojo frakcijos narius elgtis priešingai. ...
-
Prezidentas: kuriant koaliciją teks atsižvelgti į R. Žemaitaičio pasisakymus apie žydus2
Prezidentas Gitanas Nausėda teigia, kad po Seimo rinkimų sudarant valdančiąją koaliciją partijoms reikės atsižvelgti į partijos „Nemuno aušra“ lyderio Remigijaus Žemaitaičio pasisakymus apie žydus, nes į tai jautriai reaguoja vi...
-
G. Nausėda apie augančią imigraciją: laikas stabdyti arklius4
Prezidentas Gitanas Nausėda teigia, kad imigrantų skaičius Lietuvoje pasiekė tokią ribą, kad „laikas stabdyti arklius“. ...
-
Prezidentas viliasi, kad V. Blinkevičiūtė tesės duotą pažadą vadovauti Vyriausybei
Lietuvos socialdemokratų partijos (LSDP) pirmininkei Vilijai Blinkevičiūtei pareiškus, kad sėkmės rinkimuose atveju ji imtųsi vadovauti Vyriausybei, prezidentas Gitanas Nausėda viliasi, kad šio pažado bus laikomasi. ...
-
G. Nausėda: norėtųsi, kad partijos nesiūlytų dviprasmiškas mintis keliančių kandidatų
Prezidentas Gitanas Nausėda viliasi, kad po spalį vyksiančių Seimo rinkimų valdančiąją koaliciją ir Vyriausybę formuojančios politinės partijos elgsis atsakingai ir neteiks reputacinių iššūkių turinčių kandidatų į ministrus. ...
-
J. Pinskus valdančiojoje koalicijoje nedirbtų su R. Žemaitaičio „Nemuno aušra“1
Lietuvos regionų partijos sąrašą artėjančiuose parlamento rinkimuose vesiantis politinės jėgos pirmininkas Jonas Pinskus sako, kad formuojant valdančiąją koaliciją nesutiktų dirbti tik su Remigijaus Žemaitaičio vadovaujama „Nemuno au...
-
A. Mazuronis traukiasi iš Seimo rinkimų: stabdau bet kokią politinę veiklą25
Buvęs Darbo partijos pirmininkas Andrius Mazuronis stabdo politinę veiklą ir traukiasi iš artėjančių Seimo rinkimų, kuriuose ketino dalyvauti su Lietuvos regionų partija. ...
-
V. Fiodorovas teigia iki šiol nežinojęs apie jo patarėjai pareikštus įtarimus2
Seimo narys, buvęs „darbietis“ Viktoras Fiodorovas sako iki šiol nežinojęs, jog Europos Sąjungos (ES) lėšų pasisavinimo tyrime įtarimai pareikšti ir jo padėjėjai Laurai Čižiūtei. ...
-
Izraelyje vykstant visuotiniam streikui, Lietuvoje nedirba šios šalies ambasada2
Izraelyje vykstant visuotiniam streikui, kuriuo yra siekiama priversti vyriausybę susitarti dėl Gazos Ruože tebelaikomų įkaitų išlaisvinimo, pirmadienį nedirba šios šalies ambasada Lietuvoje. ...
-
Pusės milijono eurų pasisavinimo byloje – įtarimai V. Uspaskicho ekspadėjėjai EP4
Dar viena įtariamoji daugiau nei pusės milijono eurų Europos Sąjungos (ES) lėšų pasisavinimo byloje – dabartinė Seimo nario Viktoro Fiodoravo padėjėja Laura Čižiūtė, praneša naujienų portalas „15min“. ...