- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Šiandien, spalio 1-ąją, Lietuvos kelių policijai sukanka 87 metai. Lietuvos kelių policijos istorija prasidėjo tarpukario Kaune, laikinojoje Lietuvos sostinėje, – ten, kur tuomet būta daugiausia judėjimo.
Keičiantis padalinių pavadinimams – judėjimo, eismo policijos, valstybinės autoinspekcijos, kelių policijos – pareigūnai visada atliko iš esmės tą patį darbą: reguliavo transporto eismą, rūpinosi jo saugumu, aiškino visuomenei eismo saugumo principus, vykdė saugaus eismo priežiūrą ir drausmino nenorinčiuosius laikytis nustatytos eismo tvarkos.
Jau 1928 m. Lietuvos (be Vilniaus) keliais ir gatvėmis riedėjo 926 lengvieji automobiliai, 186 sunkvežimiai, 139 autobusai ir 464 motociklai. Gausėjant transporto priemonių, atsirado poreikis užtikrinti tvarką keliuose ir gatvėse, todėl Kauno policininkai pradėjo mokytis gatvių eismo reguliavimo.
Tų pačių metų vasarą Kaune buvo surengta didelė valstybinės reikšmės paroda. Į ją sugužėjo ūkininkų iš visos Lietuvos, svečių iš kitų valstybių. Atvyko ir šalies vyriausybės atstovai. Tuo metu spauda rašė: „<...> Vytauto ir Parodos gatvių sankryžoje parodos atidarymo dieną buvo tikra automobilių spūstis. Pirmą kartą automobilių eismą sankryžoje tvarkė policininkas – eismo reguliuotojas. Jis sąžiningai bandė vairuotojams rodyti eismo reguliavimo ženklus, tačiau jie važiavo kaip važiavę. Vairuotojai šypsojosi, o policininkas sankryžoje braukė prakaitą <...>“.
Po to ilgokai buvo svarstoma, ar vairuotojai, atvykę į parodos atidarymą, nesuprato eismo reguliuotojo ženklų, ar jie į tai nekreipė dėmesio. Šis įvykis paskatino 1929 m. birželio 25 d. priimti įstatymą naudotis Sauskeliais ir jį paskelbti „Vyriausybės žiniose“. Jame buvo numatyta ir tai, kad nusižengusiuosius šio įstatymo nuostatoms apskrities viršininkas turėjo teisę bausti iki 1 000 litų bauda arba areštu. Be to, Vidaus reikalų ministerija turėjo teisę iš pažeidėjo atimti vairuotojo pažymėjimą.
1932 m. Kaune įsteigtos kelios specialiosios policijos rūšys, viena iš jų – judėjimo tvarkymo reikalų.
1932 m. Kaune įsteigtos kelios specialiosios policijos rūšys, viena iš jų – judėjimo tvarkymo reikalų. Judėjimo tvarkymo nuovados viršininku buvo paskirtas policijos valdininkas Bronius Matulaitis, jam talkino vyresnysis policininkas, policininkas ir du studentai aspirantai, priimti į tarnybą nuovados viršininko padėjėjais. B. Matulaitis iš arčiau susipažino su įvairiomis transporto priemonėmis, jų techninės priežiūros reikalavimais ir miesto policijos vadas jį paskatino vykti į Kaune veikusias Amerikos lietuvių dirbtuves įgyti vairavimo patirties. B. Matulaitis teigė vėliau išmokęs paties „šoferio“ amato.
Po 1940 m. Lietuvos okupavimo, persekiojimų neišvengė ir eismo policijos pareigūnai. Judėjimo policija buvo nuginkluota, pavadinta milicija. Vieni policininkai buvo atleidžiami, areštuojami ir uždaromi į kalėjimus, vežami į Sibirą, kiti laikinai palikti tarnauti milicijoje. Lietuvoje organizuojant Valstybinę autotransporto inspekciją, kandidatų į būsimus autoinspektorius buvo ieškoma karo ligoninėse tarp karininkų automobilininkų. Tarp jų pasitaikė ir keli lietuviai. Kadangi autoinspekcijoje dirbo ne specialistai, o demobilizuoti karo dalyviai, dažniausia rusakalbiai (gerai, jei buvę vairuotojai), todėl jiems sunkiai sekėsi išaiškinti autoavarijų priežastis, nustatyti tikruosius kaltininkus. Todėl 1946 m. autoinspektorius pradėta mokyti elementarių dalykų: surašyti protokolą, apklausti eismo įvykio liudininkus, užfiksuoti autoavarijos pėdsakus, nustatyti galimus automobilių gedimus, atlikti techninę apžiūrą.
Transporto vis daugėjo, todėl reikėjo rūpintis ne tik jo technine būkle, bet ir eismo organizavimu. Imta statyti daugiau kelio ženklų, o 1947 m. Vilniuje, Pylimo ir J. Basanavičiaus gatvių sankryžoje įrengtas pirmas šviesoforas. Jo signalus perjungdavo šalia budintis autoinspekcijos darbuotojas.
Laikui bėgant, pagrindinių sostinės gatvių sankryžose atsirado nedideli įstiklinti statiniai „milicininkas stiklinėje“. Tai buvo įstiklinta cilindro formos kabina, pakelta virš gatvės, iš kurios milicininkas-reguliuotojas valdydavo sankryžos šviesoforus. Į vadinamąją stiklinę reguliuotojui būdavo sunku įlipti ir ne mažiau sudėtinga išlipti. Be to, daugybė eismo reguliuotojų būdavo atitraukiami nuo budėjimo gatvėse – jiems tekdavo „stiklinėse“ sukioti šviesoforo jungiklius. Tapo būtina eismo reguliavimą automatizuoti, tad Valstybinės automobilių inspekcijos techninės ir šviesoforų grupių darbuotojai sukonstravo ir pagamino elektroninį šviesoforo valdymo prietaisą. 1957 m. rudenį elektroninis šviesoforas (pirmas ir tuometėje SSRS) buvo sumontuotas Vilniuje, J. Basanavičiaus ir Pylimo gatvių sankryžoje.
Atėjo 1988-ieji, atgimimas, daugiatūkstantiniai sąjūdžio mitingai, šalies nepriklausomybės priešininkų provokacijos, tragiškieji 1991-ųjų sausio įvykiai... Bet, nepaisant nieko, pamažu, atkūrus Lietuvos Respublikos nepriklausomybę, prasidėjo naujų Lietuvos policijos struktūrų kūrimas.
Lietuvos valstybė stiprėjo, įgijo modernių transporto priemonių, šiuolaikiškų ryšio ir specialiųjų priemonių. Drausminti stikliuko mėgėjus padeda alkoholio kiekio matuokliai, mėgstančius greitį nustato greičio matuokliai. Pasitikėjimas Lietuvos policija lenkia Europos Sąjungos vidurkį, o eismo saugumą mūsų šalies keliuose užtikrina policijos pareigūnai – puikūs savo srities žinovai.
Šiandien Lietuvos kelių policijos tarnybos ir kitų kelių policijos padalinių pagrindinis uždavinys – eismo saugumo užtikrinimas šalies keliuose. Siekdami pažangos eismo saugumo srityje, pareigūnai daug dėmesio skiria ir ateityje skirs eismo dalyvių sąmoningumui skatinti, aktyviai prevencinei ir kontrolės veiklai keliuose, modernių naujovių, skirtų eismo saugumui užtikrinti, diegimui, šiuolaikiškų eismo dalyvių elgesio kontrolės sistemoms, dirbtiniam intelektui panaudoti.
Ateities policija – moderni, atvira naujovėms, progresyvi, pritarianti drąsioms inovacijoms, galinčioms daryti teigiamą įtaką eismo dalyvių elgesiui ir mažinti nelaimių skaičių šalies keliuose.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Meteorologai: rugsėjo 4 d. vėl užfiksuotas karščio rekordas1
Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba ketvirtadienį pranešė, kad rugsėjo 4 d. vėl užfiksuotas karščio rekordas. ...
-
Kilus pasipiktinimui dėl neteikiamų duomenų apie pasiekimus, ministerija inicijuoja diskusijas1
Viešojoje erdvėje kilus pasipiktinimui dėl Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos (ŠMSM) neteikiamų duomenų apie valstybinius brandos egzaminus ir moksleivių patikrinimus, ši dėl to inicijuoja viešas konsultacijas. ...
-
Iš smurtautojų nori ne tik atimti ginklus, bet ir įpareigoti lankyti elgesio keitimo programą2
Seimo Priklausomybių prevencijos komisijos pirmininkė Morgana Danielė siūlo 3 mėnesiams apriboti teisę laikyti ir naudoti ginklus asmenims, kuriems yra skirtas apsaugos nuo smurto orderis. Norinčius atgauti šį leidimą Seimo narė siūlo įparei...
-
Prie Prezidentūros surengtas piketas dėl tyrinėtojo V. Valiušaičio atleidimo
Ketvirtadienio popietę greta Daukanto aikštės rūmų partija Nacionalinis susivienijimas surengė piketą dėl esą be aiškios priežasties iš Martyno Mažvydo bibliotekos atleisto Informacijos politikos ir analitikos departamento vyriau...
-
Atrinkta Valstybinės kalbos inspekcijos vadovo kandidatūra: galutinį sprendimą priims ministras8
Konkurse dėl Valstybinės kalbos inspekcijos (VKI) vadovo iš penkių pretendentų atrinktas dabartinis, skandalingais pasisakymais pagarsėjęs įstaigos viršininkas Audrius Valotka. Galutinį sprendimą dėl vadovo skyrimo į pareigas turės pr...
-
Šalies vadovai reiškia užuojautą dėl R. Rastausko mirties1
Lietuvos prezidentas Gitanas Nausėda ir kultūros ministras Simonas Kairys ketvirtadienį pareiškė užuojautą dėl rašytojo Rolando Rastausko mirties. ...
-
E. Dobrowolska apie kompensacijas buvusiems įtariamiesiems: akivaizdu, kad klausimų dar likę2
Į dar neišrinktus, bet būsimus Seimo narius ir Vyriausybę kreipėsi advokatai. Vienas jų siekių, kad sulaikytas žmogus, kuriam buvo nutrauktas ikiteisminis tyrimas, gautų valstybės kompensaciją. ...
-
Kauno centre – daugybė policijos pareigūnų (vaizdo įrašas)19
Ketvirtadienį Policijos departamentas kartu su Viešojo saugumo tarnyba Kaune, Jonavoje ir Rukloje organizuoja pratybas. ...
-
Išsiruošusiems į grybų paieškas: ką svarbu atminti pasiklydus miške?1
Ruduo į miškus kviečia savo gausiomis gėrybėmis. Grybų, uogų rinkimas – vienas iš didžiausių auksinėmis spalvomis pasidabinusio metų laiko džiaugsmų. Tiesa, išsileidus į grybų ar uogų paieškas, naudinga atminti ...
-
Lenkų užmojis kursto diskusijas Lietuvoje: keturių darbo dienų savaitė – svajonė ar realybė?
Lenkų valdžia žada per artimiausius trejus metus įvesti keturių dienų darbo savaitę arba iki 7 val. sutrumpinti darbo dieną. Toks lenkų užmojis vėl pakurstė diskusijas ir Lietuvoje. Maždaug pusė dirbančiųjų sako, jog pageidautų dirbti trumpia...