- Gabrielė Grigošaitytė / lnk.lt
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Jau antra savaitė po audros, bet šimtai vartotojų vis dar nesulaukia elektros ir jau grasina teismais. Prezidentas Gitanas Nausėda pripažįsta: gamtos strestestas Lietuvai – neišlaikytas. Kompensacijų tvarka dar rengiama, bet, manoma, iš jų bus menka paguoda. Opozicijai ir šalies vadovui dabar knieti, kada bus atsakymai iš atsakingų institucijų ir kokias išeitis šios rado iki kitos audros.
Ūkininkas Dainius Kasiulis iš Genėtinių kaimo – piktas. Trečius metus neprisibeldžia į Energijos skirstymo operatorių, kad prie kaimo elektros pastotės būtų pašalinti seni pavojingi medžiai.
„Iki nelaimės vienas žingsnis, kad vėl kaimas liktų be elektros. Per praėjusią audrą virš paros be elektros sėdėjom“, – kalbėjo Genėtinių kaimo gyventojas D. Kasiulis.
D. Kasiulis parodė, kaip per ESO neįgalumą pastotė spėjo tiek apaugti, kad jos nebesimato. Žmogui prisiirti irgi sunku.
ESO neva telefonu aiškino, kad daromas projektas medžiams šalinti. Tiek žinių. Pastotė elektrą tiekia pusšimčiui kaimo žmonių.
„Geriau šalinti priežastį, kada yra laisvo laiko, o ne tada, kada jau pasidarys pasekmės“, – siūlė D. Kasiulis.
Apie 900 vartotojų vis dar be elektros. Sudėtingiausia situacija – Vilniaus regione.
Aš girdžiu rankų skėsčiojimą, pirštų badymą vieni į kitus, girdžiu sakymą, kad mes ne Hariai Poteriai ir stebuklų nedarome.
„Apie 400 dar neatstatytas elektros tiekimas – patys sudėtingiausi atvejai. Dar maždaug 300 gali turėti nekokybišką elektros energiją“, – kalbėjo ESO atstovė Rasa Juodkienė.
„Gamta pasirūpino mums suorganizuot idealų strestestą. Mes jo neišlaikėme“, – sakė prezidentas G. Nausėda.
Nebejuokinga ne tik šalies vadovui. Gyventojai Energijos skirstymo operatoriui grasina teismais, bet šis bylinėtis neturi ūpo.
„Mes kompensuosime su audra susijusius nuostolius ir tvarką parengsime per dešimt dienų“, – žadėjo R. Juodkienė.
„O ką jie kompensuos? Žmonėms maistą, kuris sugedo? Jie nekompensuoja tokių dalykų“, – sakė D. Kasiulis.
„Kompensacijos, mano akimis, labai menkos, vargu, ar ištaisys situaciją“, – abejojo G. Nausėda.
Opozicijos nariai budina atsakingus. Jau antra savaitė, o atsakymų iš ESO nėra, tyli ir jį valdantis „Ignitis“ ir „Ignitį“ kontroliuojanti Finansų ministerija.
„Aš negirdžiu atsakymų. Aš girdžiu rankų skėsčiojimą, pirštų badymą vieni į kitus, girdžiu sakymą, kad mes ne Hariai Poteriai ir stebuklų nedarome“, – kalbėjo Seimo vicepirmininkas Andrius Mazuronis.
ESO valdo 130 tūkst. kilometrų elektros linijų, tai – kaip iš Vilniaus į Klaipėdą ir atgal nuvažiuoti 200 kartų. Po žeme vos mažiau nei 40 proc. elektros kabelių.
Visas LNK reportažas – vaizdo įraše:
G. Nausėda siūlo į elektros tinklus investuoti dar daugiau.
„Investicijos į tinklus, į pažeidžiamas vietas, gali būti tinkama išmokta pamoka iš šitos krizės“, – teigė prezidentas.
„Mažų mažiausiai 250 mln. investicijų kasmet, vien būklės kokybės palaikymui, užtikrintumui, atsparumui. Investuojame daugiau nei du kartus mažiau. Akivaizdu, kad kelis metus iš eilės vis labiau apleidžiame savo investicijas į kritinę infrastruktūrą“, – tikino Seimo narys Lukas Savickas.
Kol politikai apie pinigus, ūkininkas D. Kasiulis prašo leisti pačiam apsigenėti medžius, kurie kliudo laidus.
„Šakas apipjaustyti, kad ant laidų negulėtų. Bet atvažiuos ESO, baudom apmėtys ir baigsis, nes savivaliavimas išeina“, – sakė D. Kasiulis.
Lietuvoje proskynos tarp elektros linijų – pačios siauriausios iš visų Baltijos šalių, tesiekia tris metrus. Kai Latvijoje – 6,5, o Estijoje – 10 metrų. Ministras Dainius Kreivys sako, kad proskynų plėtimui priešinasi gamtos sergėtojai.
Šakas apipjaustyti, kad ant laidų negulėtų. Bet atvažiuos ESO, baudom apmėtys ir baigsis, nes savivaliavimas išeina.
„Po dviejų metų pasigirdo gamtosaugininkai: gal negalima proskynų valyti“, – kalbėjo energetikos ministras D. Kreivys.
Bet kitas ministras aiškino, kad tai energetikos įmonės nepadaro namų darbų. Šios jau trejus metus valstybiniame ir privačiame miške gali pavojingus medžius kirsti žymiai plačiau.
„Energetikai gali be leidimų patys nuspręsti, kurie medžiai pavojingi, juos nukirsti ir per penkias dienas informuoti savininkus. Akivaizdu, kad tai nebuvo padaryta“, – teigė aplinkos ministras Simonas Gentvilas.
Kita svarstoma išeitis – įsigyti daugiau galingų generatorių.
„ESO, pastatęs didelį generatorių, galėtų kritiniuose mazguose užtikrinti energijos tiekimą vartotojams“, – siūlė VERT pirmininkas Renatas Pocius.
Bet ESO aiškina, generatoriai pasitarnauja tik ten, kur nenutraukti elektros laidai.
„Ten, kur įmanoma fiziškai prijungti generatorius, jie stovi. Šiuo metu stovi apie 46, kurie keičia lokacijas, vienoj vietoj sutvarkius, važiuoja kitur“, – aiškino R. Juodkienė.
„ESO sako, kad jau ne generatoriai problema, generatorių turi, bet neturi mechanikų, kurie generatorius pajungtų“, – sakė A. Mazuronis.
LNK žiniomis, apie išeitis po audros antradienį premjerė Ingrida Šimonytė dar tarsis su ministrais ir energetikais.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Mirė asociacijos „Gyvastis“ įkūrėja A. O. Jurevičiūtė
Mirė pirmoji asociacijos prezidentė ir jos įkūrėja Auksė Onė Jurevičiūtė. ...
-
V. Rupšys žino, kodėl STT akiratyje atsidūrė dantų implantai: vyksta kova Karo medicinos tarnyboje10
Specialiųjų tyrimų tarnybos (STT) dėmesio dėl kariuomenės lėšomis apmokėtų dantų implantų susilaukęs buvęs kariuomenės vadas Valdemaras Rupšys sako esąs įsitikinęs, jog nepadarė nieko neteisėto. ...
-
Lietuvos ir Japonijos atstovai aptarė bendradarbiavimą kibernetinio saugumo srityje2
Vilniuje trečiadienį vyko pirmosios Japonijos ir Lietuvos dvišalės konsultacijos kibernetinio saugumo klausimais, susitikime Lietuvos ir Japonijos gynybos bei užsienio reikalų ministerijų, nacionalinių kibernetinio saugumo agentūrų atstovai apt...
-
Švietimo asociacijos mokyklų ragina nelyginti pagal moksleivių pasiekimus1
Kilus ginčui tarp Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos (ŠMSM) bei žurnalo „Reitingai“ vadovybės dėl duomenų apie šalies ugdymo įstaigas bei jų veiklos rodiklius skelbimo, trečiadienį švietimo asociacijos pasi...
-
Pasirašytas memorandumas dėl analitinio bendradarbiavimo įrankio „Sakalo akis“
Teisėsaugos ir žvalgybos institucijos, reaguodamos į geopolitine realijas, hibridines grėsmes, būtinybę operatyviai keistis informacija, trečiadienį pasirašė memorandumą dėl analitinio bendradarbiavimo įrankio „Sakalo akis“, pran...
-
Latvijoje sudužus rusų dronui, L. Kasčiūnas ragina keisti oro policijos algoritmą4
Latvijoje praėjusią savaitę sudužus Rusijos kariniam dronui, krašto apsaugos ministras Laurynas Kasčiūnas ragina keisti NATO oro policijos misijos Baltijos šalyse algoritmą. ...
-
L. Kasčiūnas: čia gali būti visai išmanus projektas2
Lietuva tikisi jau šį rudenį pasirašyti ketinimų protokolą su JAV gynybos pramonės milžine „Northrop Grumman“ dėl 30 mm kalibro šaudmenų gamybos linijos, sako krašto apsaugos ministras. ...
-
Žiniasklaidos asociacija ragina valdžios institucijas užtikrint teisę gauti informaciją
Visuomenės informavimo etikos asociacija ragina Lietuvos valdžios institucijas užtikrinti, kad teisė gauti informaciją nebūtų varžoma fiktyviai prisidengiant Europos Sąjungos ar nacionaliniais teisės aktais. ...
-
STT pradėjo tyrimą dėl V. Rupšio dantų implantų: už juos sumokėjo kariuomenė35
Specialiųjų tyrimų tarnyba (STT) pradėjo ikiteisminį tyrimą kadenciją baigusio Lietuvos kariuomenės vado Valdemaro Rupšio atžvilgiu. Pasak portalo „Delfi“, V. Rupšys prieš dvejus metus už kariuomenės lėšas su...
-
Lietuva prisijungė prie JAV iniciatyvos dėl kibernetinės erdvės saugumo stiprinimo
Pritarus Vyriausybei trečiadienį Lietuva prisijungė prie Jungtinių Valstijų (JAV) tarptautinės iniciatyvos dėl kibernetinės erdvės saugumo stiprinimo. ...