- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Didmiesčiuose įsikūręs verslas pernai metais dažniau nei provincijoje veikiančios įmonės skaičiavo nesėkmes. Daugumoje didmiesčių naujų verslų susikūrė mažiau nei baigė veiklą.
„2017-ieji Lietuvos verslui buvo labai įvairūs. Turėjome ir aktyvų ekonomikos augimą besipučiančių kainų fone, ir vyšninius „Sodros“ vokelius, ir pradėtus viešinti vidutinius atlyginimus, kas, anot ekspertų, galėjo atsiliepti lietuviško verslo, ypač smulkiojo, gyvybingumui. Pernai metų pradžioje bei viduryje taip pat įsigaliojo teisės aktai, dėl kurių prognozavome pagausėsiant bankrotų, - sako bendrovės „Creditreform Lietuva“ verslo analitikė Alina Rauktytė, - ir iš tiesų, bankrutuojančiomis paskelbtų įmonių suskaičiavome kone 300 daugiau nei 2016-aisiais, tačiau štai turto areštų buvo įregistruota kiek mažiau nei užpernai, o be personalo likusių įmonių 2017-aisiais buvo kone dviem tūkstančiais mažiau nei užpernai.
Kaip ir pernai, taip ir šiemet įvertinome, kiek nesėkmių (bankrotų, areštų bei be personalo likusių įmonių) teko šimtui viename ar kitame Lietuvos rajone 2017-ųjų metų pradžioje veikusių verslų. Veikiančia laikėme įmonę, metų pradžioje turėjusią bent vieną darbuotoją. Didžiausią svorį reitinguodami suteikėme bankrotams, o mažiausią – turto areštams“.
Didmiesčiuose „sudegusių“ daugiau
Paaiškėjo, kad mažiausia verslų, kuriems pernai nesisekė, koncentracija buvo Varėnos (1 vieta) rajone. Į penketuką taip pat pateko Šilalės (2), Skuodo (3), Pasvalio (4) bei Anykščių (5) rajonų savivaldybėse registruoti verslai. Čia šimtui rajone veikusių įmonių teko mažiausiai ūkio subjektų, 2017-aisiais patyrusių bankrotą, likusių be personalo ar užsidirbusių turto areštą. Pažymėtina, kad į verslui sėkmingiausių savivaldybių dešimtuką pateko kurortinės Druskininkų ir Birštono savivaldybės, užėmusios atitinkamai aštuntą ir devintą vietas.
Didžiausia įvairių verslo nesėkmių koncentracija fiksuota Vilniuje (60 vieta). Tik šiek tiek nuo sostinės atsiliko Kaunas (59). Į penketuką taip pat pateko Kazlų Rūdos (58) bei Akmenės (57) rajonų savivaldybės, taip pat Klaipėdos miestas (56). Atrodo, kad didmiesčių gyventojai daug lengviau puola kurti naujo verslo, o jis neretai ima ir neišdega. Viena iš priežasčių – konkurencija, kuri miestuose daug didesnė nei provincijoje. Iš didžiųjų Lietuvos miestų verslo nesėkmių indekse geriausiai pasirodė Panevėžys, užėmęs 36 vietą, Šiauliai atsidūrė 44 vietoje. Neringa liko 40 vietoje, aplenkusi kitą pajūrio kurortą Palangą (46 vieta).
Kur įšalo daugiausiai turto
Pernai metais nuo turto areštų labiausiai kentėjo Pagėgių savivaldybėje veikiančios įmonės. Čia šimtui ūkio subjektų teko net 23 turto disponavimo apribojimai. Nuo Pagėgių nedaug atsiliko Radviliškio ir Klaipėdos, Neringos bei Kauno savivaldybės. O mažiausia turto areštų koncentracija 2017-aisiais buvo Varėnos, Birštono, Biržų ir Druskininkų savivaldybėse. Štai Varėnoje šimtui vietos verslų teko dešimt kartų mažiau areštų nei Pagėgiuose.
Bankrutuojančius augino teisės aktai
Pernai metais paskelbtų bankrutuojančiomis įmonių gausiau užderėjo ne tik dėl padarytų valdymo klaidų ar pasikeitusios padėties rinkoje. Ryžtis įmonės uždarymui galėjo pastūmėti ir metų pradžioje pradėję veikti teisės aktų pakeitimai, numatę baudas įmonių steigėjams, kurie neinicijavo bankroto bylos, nors pačiai įmonei buvo atsiradusi prievolė tai padaryti. Bankrotų skaičius neabejotinai padidėjo ir dėl liepos pradžioje pradėjusių galioti gan nemažų kainų už bankroto bylos kėlimą. Juk iki tol bankroto inicijavimas buvo gan veiksminga priemonė išieškant skolas, tad to siekę kreditoriai galėjo suskubti iškelti bankroto bylą dar iki naujų kainų įsigaliojimo.
2017-aisiais bankrutuojančiomis paskelbta apie 300 įmonių daugiau nei 2016-aisiais. Didžiausią bankrotų koncentracija šimtui veikiančių įmonių registruota Akmenės rajone. Tarp dešimties prasčiausių pagal bankrotus rajonų pateko ir Klaipėdos, Šiaulių, Panevėžio, Kauno bei Neringos savivaldybės. Mažiausia bankrotų koncentracija – Širvintų savivaldybėje, kur verslo aktyvumas ir taip nedidelis. Čia 100 vietinių verslų teko tik trečdalis bankrutuojančios įmonės, kai Akmenėje – daugiau nei 7.
„Našlaičių“ pernai sumažėjo
Dėl lietuviškų įstatymų, reglamentuojančių įmonių veiklą bei likvidavimą, netobulumo būtina paminėti ir dar vieną verslo nesėkmių tipą, kai įmonė ne uždaroma, ne likviduojama, o tiesiog paliekama kaip yra. Įmonių registre ji –veikianti, o realybėje – palikta darbuotojų ir užmiršta partnerių bei klientų. Tokių „našlaitėmis“ pernai tapusių įmonių daugiausiai buvo Zarasų rajono savivaldybėje. Šimtui šiame rajone veikiančių įmonių teko net trylika su puse visą personalą per praėjusius metus išbarsčiusių verslų. Zarasai aplenkė sostinę, kur apleistų verslų koncentracija siekė 10,7 „tuščios įmonės“ šimtui verslų, veikusių 2017 m. pradžioje. Įdomu, kad visi kiti didmiesčiai pagal be darbuotojų likusių įmonių koncentraciją atsidūrė gerokai aukščiau už sostinę, o mažiausia numestų įmonių koncentracija buvo Neringos savivaldybėje (3 ištuštėjusios įmonės šimtui).
Nepavykusius keičia nauji
„Patyrusias nesėkmę ar rinką palikusias įmones paprastai keičia nauji verslo subjektai. Verslo populiacijos atsikūrimas – ne tik geros ekonomikos būklės, bet ir žmonių verslumo pasekmė, – teigia A. Rauktytė, – jei palyginsime bankrutuojančių bei paliktų kompanijų skaičių su naujai įregistruotų įmonių kiekiu, pamatysime, kad šis santykis pernai buvo teigiamas, o 2016 m. – stipriai neigiamas. Užpernai rinką paliekančių verslų būta kone dviem tūkstančiais daugiau nei 2017 m., o naujų verslų tada įregistruota 20 proc. mažiau nei priskaičiavome nepasisekusių.“
Lietuvoje buvo ir tokių rajonų, kur naujų įmonių 2017-aisiais susikūrė mažiau nei užsidarė. Neigiamu verslo prieaugiu galėjo „pasigirti“ Vilniaus (-0,3 proc.), Šiaulių (-37 proc.), Panevėžio (-37 proc.), Klaipėdos (-23 proc.) ir Neringos (-43 proc.) savivaldybės. Neringoje ar Vilniuje įtakos tam, ko gero, turėjo jau ir dabar aukštas verslumo lygis (dauguma verslių žmonių įmones jau turi, ir ne po vieną), kitur, matyt, pasireiškė neigiamos demografinės tendencijos, kai su gyventojų ir tų pačių potencialių klientų išsivaikščiojimu slopsta ir verslumas. Aktyviausią verslo populiacijos augimą demonstravo Kalvarijų (+191 proc.), Birštono (+188 proc.) bei Kelmės (+ 119 proc.) rajonų savivaldybės.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
A. Armonaitė Šiaurės ir Baltijos šalių forume: svarbu didinti dirbtinio intelekto panaudojimą9
Danijos sostinėje vykstančiame Šiaurės ir Baltijos šalių forume dalyvaujanti ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad siekdama spartesnės dirbtinio intelekto plėtros viešajame ir privačiame sektoriuose...
-
Ministerija: nuo rugsėjo 1-osios didės pedagogų darbo užmokestis5
Nuo rugsėjo 1 dienos mokytojų darbo užmokesčio fondas padidės 15,5 proc. ...
-
Laivyba Nemune atgimsta: vienijamos jėgos ir Jurbarko uostui išvystyti3
Pastaraisiais metais dedamos pastangos upinės laivybos Nemunu atgimimui tapo impulsu ir planams išvystyti Jurbarko uostą. Šiandien pasirašytas Klaipėdos uosto direkcijos ir Jurbarko rajono savivaldybės bendradarbiavimo susitarimas, tik...
-
Užimtumo tarnyba: daugėja nedirbančio jaunimo4
Lietuvoje liepą darbo ieškojo 17 tūkst. jaunuolių iki 24 metų – 10 proc. daugiau nei tuo pačiu laiku pernai, kai jų buvo 15,6 tūkst. ...
-
Valstybės ir savivaldybių pajamos šiemet augo beveik 8 proc.
Valstybės ir savivaldybių biudžetai per septynis šių metų mėnesius gavo 10,783 mlrd. eurų pajamų – 7,8 proc. (778,5 mln. eurų) daugiau pernai tuo pat laiku. ...
-
Gynybos pramonei – dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų2
Tikintis pritraukti daugiau investuotojų bei didinti Lietuvos gynybos pramonės konkurencingumą, šio sektoriaus įmonėms skiriama dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų, pranešė Ekonomikos ir inovacijų bei Finansų ministerijos. ...
-
VMI: Lietuvos mažosios bendrijos pernai sumokėjo 30 proc. daugiau mokesčių
Lietuvos mažosios bendrijos pernai sumokėjo 30 proc. daugiau mokesčių – 202,6 mln. eurų (2022 metais – 156 mln. eurų), uždarosios akcinės bendrovės – 6 proc. daugiau 10,73 mlrd. eurų (10,09 mlrd. eurų), remdamasis Valstybinės moke...
-
Ką daryti, kad Rugsėjo 1-oji darbdaviams nesukeltų nepatogumų?
Mokslo ir žinių diena, Rugsėjo 1-oji, Lietuvoje švenčiama jau 40 metų, o į atmintinų dienų sąrašą ji įtraukta dar 1997-aisiais. Tiesa, šiemet ji šiek tiek kitokia – rugsėjo 1 d. yra sekmadienis, o pastarąjį kart...
-
Lietuvos BVP per metus augo 1,3 proc., per ketvirtį – 0,7 proc.1
Lietuvos bendrasis vidaus produktas (BVP) antrąjį šių metų ketvirtį siekė 18,8 mlrd. eurų (to meto kainomis) – 1,3 proc. daugiau nei pernai tuo pačiu metu (pašalinus sezono ir darbo dienų skaičiaus įtaką). ...
-
Profesoriaus bankrotas: pažadų kontoros pabaiga?10
Milijonai čia pat, ir viskas bus gerai. Bėgo metai, bet viskas buvo tik blogiau. Tačiau dar blogiau gal jau nebus: teismas siekia likviduoti 1991 m. Kauno profesoriaus įkurtą skandalingą bendrovę. ...