- Roma Pakėnienė, BNS
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Lietuvos prezidentui kritikuojant valdančiuosius dėl vilkinamos mokesčių reformos šaliai rizikuojant netekti šimtų milijonų eurų Europos Sąjungos (ES) ekonomikos gaivinimo fondo pinigų, finansų viceministrė sako, jog Lietuvai siekiant gauti „įšaldytus“ 26 mln. eurų Vyriausybė iki spalio pabaigos turės pranešti Komisijai iš esmės vieną dalyką – kad Nekilnojamojo turto (NT) įstatymo pataisos jau pateiktos Seimui ir paaiškinti jo logiką bei tikslus.
Tuo metu šimtų milijonų eurų paramos Lietuva ateityje negautų tuo atveju, jeigu NT įstatymas būtų nepriimtas arba jau priimti šis bei kiti įstatymai nebūtų tinkamai įgyvendinami.
„Procesas toks, kad iki spalio pabaigos (28 dienos – BNS) mes turime oficialiai pasakyti, parodyti tą pateikimą (NT įstatymo projekto – BNS), paaiškinti įstatymo logiką, kokio tikslo siekiame, koks bus efektas, pagrįsti, kad tas pokytis atitinka reformos esmę – turime pateikti oficialų dokumentą. (...) Po to dokumento pateikimo Komisija vertins ir priims sprendimą (...) Iš esmės iki spalio 28 dienos užtenka pasakyti, kad įstatymas jau yra pateiktas Seimui“, – BNS sakė viceministrė Vaida Markevičienė.
Pasak jos, Europos Komisija, priimdama sprendimą suspenduoti dalį lėšų įvardijo, kad kryptis yra teisinga – akcizų, aplinkos taršos mokesčių pakeitimai padaryti, tačiau tų pokyčių reikia ir daugiau, įskaitant NT mokestį.
„26 mln. lėšų suspendavimas kyla iš vadinamųjų tarpinių rodiklių, kurie įpareigoja Lietuvą pateikti įstatymų projektus“, – aiškino viceministrė.
26 mln. lėšų suspendavimas kyla iš vadinamųjų tarpinių rodiklių, kurie įpareigoja Lietuvą pateikti įstatymų projektus.
Tačiau, jos teigimu, rodikliai, už kuriuos Lietuva turės atsiskaityti Komisijai vėliau, kalba jau apie teisės aktų įsigaliojimą – Komisija vertins, ne koks pateikto įstatymo turinys, o koks priimtų įstatymų rezultatas. Jų nevykdant Lietuva, tikėtina, negautų šimtų milijonų eurų.
„Mes turime ir įstatymų įsigaliojimo rodiklius, ir Dombrovskis (EK vicepirmininkas Valdis Dombrovskis – BNS) būtent jau kalba apie sekančius žingsnius, būtent įsigaliojimą. (...) Vėlesniuose mokėjimo prašymuose bus jau tie sekantys žingsniai (...) Manau, kas yra sakoma – jeigu jūs nieko nedarysite, tai tas efektas gali būti daug rimtesnis“, – BNS sakė V. Markevičienė.
Prezidentas Gitanas Nausėda penktadienį Vilniuje susitikęs su V. Dombrovskiu teigė, kad mokesčių reforma galėjo būti jau išdiskutuota bei priimta, o to nepadarius Lietuva gali prarasti šimtus milijonų eurų. Šalies vadovas pažymėjo, kad būtina siekti, jog Lietuva gautų visas numatytas RRF lėšas.
EK vicepirmininko teigimu, Lietuvos RRF plano įgyvendinimas „yra progresuojantis“, tačiau lėšas stabdo ekonominiam augimui trukdantys mokesčiai bei neefektyvios lengvatos.
V. Markevičienė teigia, kad EK nenurodo konkrečių mokesčių lengvatų, kurių Lietuva turi atsisakyti.
„Viena iš krypčių yra atsisakyti tam tikrų neefektyvių lengvatų. Tą esam įsipareigoję atlikti plane („Naujos kartos Lietuva“ – BNS), bet turbūt ir patys matote – pakete yra tam tikrų lengvatų atsisakymas, naujų įvedimas, kurios efektyvesnės“, – sakė finansų viceministrė.
„Komisija nesako, kad turime A, B, C lengvatos atsisakyti ar įvesti – tai yra kryptis, turime įvertinti, kurios lengvatos neefektyvios, neatitinka valstybės strateginių siekių, žaliojo kurso, ir jų atsisakyti. Bet tai nėra išsamus sąrašas, kad tai A, B, C lengvata, kuri turėtų išnykti ar atsirasti. Tai bendros kryptys, pagal tai, kokios tikslo siekiame“, – pridūrė ji.
V. Dombrovskis interviu BNS teigė, kad mokesčių reforma yra svarbi RRF paramos Lietuvai dalis.
Europos Komisija šiais metais Lietuvai jau pervedė daugiau nei pusę milijardo eurų, tačiau 26 mln. eurų buvo sulaikyti dėl laiku neįgyvendintų su mokesčiais susijusių reikalavimų. Finansų ministrė Gintarė Skaistė anksčiau sakė, kad mokesčių reformai įstrigus, Briuselis sustabdytų pervedimus, o neišmokėtų lėšų suma būtų kur kas didesnė negu dabar sulaikyti 26 mln. eurų.
Vieną iš pirmojo ES paramos paketo – „žaliųjų“ akcizų įstatymą – Seimas jau priėmė gegužę, dar liko priimti NT mokesčio įstatymo pataisas, kurios Seimui jau pateiktos, tačiau kelia daug diskusijų ir gali būti keičiamos. Jei EK teigiamai įvertins dokumentą dėl pastarojo įstatymo, sulaikytą 26 mln. eurų sumą Vyriausybė gautų kitų metų pradžioje.
Europos Komisija gegužę išmokėjo Lietuvai pirmąją išmoką iš Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano (RRF) – 542,3 mln. eurų. Pinigai išmokėti už pirmuosius apie 30 rodiklių.
Antrąjį mokėjimo prašymą Vyriausybė EK planuoja teikti patvirtinus plano pakeitimus – šį rudenį. Todėl tikimasi iki šių metų pabaigos gauti dar apie 260 mln. eurų. Su šiuo prašymu numatoma atsiskaityti už 17 rodiklių.
Anksčiau skelbta, kad šiemet Vyriausybė ketina prašyti iš RRF plano išmokėti 572 mln. eurų, 2024 metais – 319 mln. eurų, 2025 metais – 192 mln. eurų, 2026 metais – 288 mln. eurų.
Lietuvai numatyta galimybė iš RRF plano pasiskolinti iki 3 mlrd. eurų ir gauti iki 2,225 mlrd. eurų dotacijų.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
A. Armonaitė Šiaurės ir Baltijos šalių forume: svarbu didinti dirbtinio intelekto panaudojimą9
Danijos sostinėje vykstančiame Šiaurės ir Baltijos šalių forume dalyvaujanti ekonomikos ir inovacijų ministrė Aušrinė Armonaitė sako, kad siekdama spartesnės dirbtinio intelekto plėtros viešajame ir privačiame sektoriuose...
-
Ministerija: nuo rugsėjo 1-osios didės pedagogų darbo užmokestis5
Nuo rugsėjo 1 dienos mokytojų darbo užmokesčio fondas padidės 15,5 proc. ...
-
Laivyba Nemune atgimsta: vienijamos jėgos ir Jurbarko uostui išvystyti3
Pastaraisiais metais dedamos pastangos upinės laivybos Nemunu atgimimui tapo impulsu ir planams išvystyti Jurbarko uostą. Šiandien pasirašytas Klaipėdos uosto direkcijos ir Jurbarko rajono savivaldybės bendradarbiavimo susitarimas, tik...
-
Užimtumo tarnyba: daugėja nedirbančio jaunimo4
Lietuvoje liepą darbo ieškojo 17 tūkst. jaunuolių iki 24 metų – 10 proc. daugiau nei tuo pačiu laiku pernai, kai jų buvo 15,6 tūkst. ...
-
Valstybės ir savivaldybių pajamos šiemet augo beveik 8 proc.
Valstybės ir savivaldybių biudžetai per septynis šių metų mėnesius gavo 10,783 mlrd. eurų pajamų – 7,8 proc. (778,5 mln. eurų) daugiau pernai tuo pat laiku. ...
-
Gynybos pramonei – dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų2
Tikintis pritraukti daugiau investuotojų bei didinti Lietuvos gynybos pramonės konkurencingumą, šio sektoriaus įmonėms skiriama dar 250 mln. eurų lengvatinių paskolų, pranešė Ekonomikos ir inovacijų bei Finansų ministerijos. ...
-
VMI: Lietuvos mažosios bendrijos pernai sumokėjo 30 proc. daugiau mokesčių
Lietuvos mažosios bendrijos pernai sumokėjo 30 proc. daugiau mokesčių – 202,6 mln. eurų (2022 metais – 156 mln. eurų), uždarosios akcinės bendrovės – 6 proc. daugiau 10,73 mlrd. eurų (10,09 mlrd. eurų), remdamasis Valstybinės moke...
-
Ką daryti, kad Rugsėjo 1-oji darbdaviams nesukeltų nepatogumų?
Mokslo ir žinių diena, Rugsėjo 1-oji, Lietuvoje švenčiama jau 40 metų, o į atmintinų dienų sąrašą ji įtraukta dar 1997-aisiais. Tiesa, šiemet ji šiek tiek kitokia – rugsėjo 1 d. yra sekmadienis, o pastarąjį kart...
-
Lietuvos BVP per metus augo 1,3 proc., per ketvirtį – 0,7 proc.1
Lietuvos bendrasis vidaus produktas (BVP) antrąjį šių metų ketvirtį siekė 18,8 mlrd. eurų (to meto kainomis) – 1,3 proc. daugiau nei pernai tuo pačiu metu (pašalinus sezono ir darbo dienų skaičiaus įtaką). ...
-
Profesoriaus bankrotas: pažadų kontoros pabaiga?4
Milijonai čia pat, ir viskas bus gerai. Bėgo metai, bet viskas buvo tik blogiau. Tačiau dar blogiau gal jau nebus: teismas siekia likviduoti 1991 m. Kauno profesoriaus įkurtą skandalingą bendrovę. ...