Šiemet kritus restoranų ir kavinių apyvartai, rinkoje didėjant spaudimui dėl atlyginimų bei trūkstant darbuotojų daugės šio sektoriaus įmonių bankrotų, sako „Citadele“ banko ekonomistas Aleksandras Izgorodinas.
Seimo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas konservatorius Mindaugas Lingė sako, kad įdarbinimai maitinimo sektoriuje auga, bankrotų mažėja, daugėja pradedančių veiklą įmonių, tuo metu Ugdymo ir gydymo įstaigų maisto gamintojų asociacijos vadovė įspėja, kad dėl padidėjusio pridėtinės vertės mokesčio (PVM) pabrangusio maitinimo mokyklose nebeįperka vis daugiau tėvų.
Klaipėdos apygardos teisme pernai iškeltos 106 naujos bankroto bylos ir tai yra ketvirtadaliu mažiau nei 2022-aisiais – popandeminais metais. Tarp bankrutuojančių pernai dominavo smulkios ir vidutinės įmonės, buvo fiksuota mažiau tyčinių bankrotų.
Palyginti su 2022-aisiais, praėjusiais metais bankrotų skaičius Lietuvoje sumažėjo, tačiau tendencijos nesikeičia ir daugiausia bankrotų patiriantys sektoriai vis dar lieka tie patys. Šiais metais, prognozuojama, bankrotų skaičius nemažės, o dėl naujų tvarumo reikalavimų ir neramumų pasaulyje didžiausia rizika kils stipriai su eksporto rinkomis susijusioms prekybos įmonėms, teigia advokatų kontoros „TGS Baltic“ asocijuotoji partnerė Žydrūnė Stuglytė.
Kirpėjų ir grožio specialistų asociacijos prezidentė Jolanta Mačiulienė sako, kad pastaruoju metu šalyje suintensyvėjo grožio salonų pardavimai – daugėja bankrotų, žmonės išparduoda daugelį metų kurtus verslus, rašo „Delfi“.
Trečdalis statybų įmonių gali vėluoti atsiskaityti ne tik su savo darbuotojais, bet ir sumokėti partneriams, paskolų įmokas ar net komunalinius mokesčius, praneša LNK.
Pernai sparčiai ėmę augti bankrotų skaičiai kelia nerimą ir šiemet. Palyginti su 2022-ųjų tuo pačiu laikotarpiu, šiais metais bankrutuojančių bendrovių skaičius uostamiestyje padidėjo beveik du kartus. Kaip rodo statistika, rinkos išbandymų daugiausia neatlaiko smulkios ir vidutinės įmonės.
Iš žlugusių ar bankrutuojančių Antano Kandroto įmonių valstybė neatgavo apie 250 tūkst. eurų, sekmadienį pranešė tiriamosios žurnalistikos centras „Siena“.
Kovo 1-ąją sukanka lygiai dešimt metų, kai Lietuvoje įsigaliojo Fizinių asmenų bankroto įstatymas. Per tą laiką šioje liūdnoje statistikoje klaipėdiečiai iškilo tarp lyderių. Uostamiestyje bankrutavusių žmonių dukart daugiau nei Kaune ir beveik tiek pat, kiek Vilniuje.