- AFP, „Financial Times“, "Interfax", BNS inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Kai tik atrodo, kad Graikija jau kapanojasi iš finansų krizės liūno, ji vėl pasineria į jį. O ir Graikijos gelbėtojai dvejoja. Naktį į pirmadienį eurozonos finansų ministrai nutarė kol kas atidėti 12 mlrd. eurų kredito skyrimą Atėnams.
Kol kas pinigų nebus
Ministrai ir Tarptautinio Valiutos Fondo atstovai nusprendė suspenduoti išmokos skyrimą, mat ketina palaukti kol Graikijos valdžia patvirtins naują išlaidų karpymo planą, kuriuo remiantis iki 2015 m. ketinama sutaupyti apie 28 mlrd. eurų.
Planuojama, kad antrosios taupymo programos metu bus privatizuojamos valstybinės kompanijos, parduodama dalis šalies žemių ir, kaip įprasta, naujas diržų veržimosi etapas lauks paprastų graikų.
Tačiau problema tame, kad tam, jog naujas išlaidų karpymo planas būtų patvirtintas, dabartinis Graikijos ministras pirmininkas George‘as Papandreou turi laimėti pasitikėjimo balsavimą, kuris numatytas šiandien. Kol kas niekas nesiima prognozuoti kaip balsavimas baigsis, nors valdžia tvirtina, kad įsipareigojimų taupyti laikysis.
Graikijos finansų ministras Evangelos Venizelos, pirmąsyk kaip vyriausybės narys praėjusią savaitę apsilankęs Briuselyje, susirinkusiems žurnalistams pakartojo, kad Atėnai tikrai taupys.
Vis tik, politikos ekspertai kol kas nesiima spėlioti kas laukia vyriausybės. Mat norint patvirtinti taupymo programą, valdantiesiems teks į savo stovyklą persivilioti ir opozicines jėgas, o visuomenė nauju taupymo planu nėra patenkinta.
Derybos dėl pagalbos tęsiasi
Kaip įprasta, sprendimo atidėjimas sukėlė nerimą finansų rinkose. Tačiau Jeanas-Claude`as Junckeris, vadovaujantis euro zonos valstybių finansų ministrus vienijančiai Eurogrupei, pareiškė, jog „akivaizdu“, kad įsipareigojimas skirti daugiau lėšų negali būti duotas anksčiau nei Graikijos parlamentas pritars taupymo priemonėms.
Taigi, politikas padėties nedramatizavo. „Mes turime palaukti galutinio sprendimo, kai bus nutarta pritarti naujam taupymo planui, kurį graikai suderino su partneriais Europoje. Kadangi balsavimas dėl taupymo Graikijos parlamente numatytas šio mėnesio pabaigoje, mes negalime įsipareigoti jei nežinome parlamento sprendimo“, - po susitikimo kalbėjo J.Junckeris.
Kiti ministrai po 7 valandų derybų Liuksemburge irgi ramino, kad nerimauti dėl galimo Graikijos bankroto neverta, mat liepos mėnesio viduryje Atėnai pinigų sulauks, o iki to laiko ES stebės, kaip pati Graikija tvarkosi su savo finansais. Ekspertai įvertino šią taktiką, kaip „rimbo ir pyrago“. Esą jei Graikija pademonstruos, kad turi valios taupyti, pinigų gaus.
Būtent Vokietija ir dar kelios šalys iškėlė iniciatyvą, kad prie savo šalies finansų stabilumo prisidėtų patys graikai. Vokiečiai siūlė, kad Graikijos privatūs bankai, pensijų fondai bei draudimo bendrovės turėtų išpirkinėti šalies obligacijas, kurių nebūtų galima parduoti 7 metus. Tačiau po susitikimo Liuksemburge, vis tik, buvo priimtas nuosaikesnis pasiūlymas – graikams bus leista savanoriškai atidėti Graikijos obligacijų išpirkimo datą.
Nusibodo veržtis diržus
Tuo metu Graikijoje paskelbus apie naują taupymo vajų įtampa auga diena iš dienos. Praėjusią savaitę šalies sostinėje Atėnuose vėl užvirė riaušės. Tūkstančiai graikų išėjo į gatves demonstruodami savo pasipiktinimą naująja taupymo programa. Daugelis žmonių skandavo „vagys politikai“.
„Aš nesu čia todėl, kad noriu nuversti vyriausybę, tačiau noriu matyti pokyti mūsų politikų darbe, - sakė Sotiris Adriatsopoulos, 67 metų į pensiją išėjęs graikas. - Aš čia, nes mano sąžinė man liepė čia ateiti, ne todėl, kad kažkas man įsakė“.
„Mes streikuojame, nes jei nestreikuotume, jie – valdžia ir jos taupymo programos – išplėštų šypseną iš mano veido, apiplėštų mane, taip pat mano vaikus, - piktinosi elektrikas Giorgos Maleskos. – Mano vienintelis uždarbis yra šis darbas. Baisu, kad po 33 metų darbo pasiekiau tašką, kai turiu mąstyti ar išgyvensiu“.
Politikos ekspertai pabrėžė, kad Graikijos protestai turi potencialo peraugti į socialinį judėjimą, tačiau tai priklauso nuo to, kaip toliau spręsis krizė.
„Kol kas tai yra spontaniška ir dinamiška socialinė mobilizacija. Kada ji virs socialiniu judėjimu priklauso nuo laiko, politikų veiksmų ir socialinės padėties šalyje“, - sakė Vassiliki Georgiadou, Atėnų universiteto politikos mokslų profesorė.
Protestai šią savaitę toliau vyko ir kitoje krizės prispaustoje šalyje Ispanijoje. Čia savaitgalį daugiau kaip šimtas tūkstančių žmonių dalyvavo gatvės demonstracijose prieš socialinių išmokų mažinimą ir korupciją. "Mes nesame politikų ir bankininkų nuosavybė", - Madride skelbė vienas plakatas, kurio tekstas buvo užrašytas raudonais dažais.
Ar Lietuvai pavojinga krizė Graikijoje? Stasys Jakeliūnas Ekonomistas Vertinant krizę Graikijoje ir kitose ES valstybėse ir ar tai paveiktų Lietuvą, reikia atsižvelgti į tai, kokio masto problemos būtų. Jei toliau tęsis politinis neapibrėžtumas, streikai arba nebūtų patvirtinta reikiama finansinė parama Graikijai, situacija pernelyg nekistų. Tačiau jei būtų nuspręsta, kas jau senokai kalbama finansų rinkose, kad Graikijos skolą reikia restruktūrizuoti, pavyzdžiui, ją sumažinti arba išdėstyti laike, tai galėtų atsiliepti tam tikru mastu kitų valstybių, tarp jų Vokietijos ir Prancūzijos, bankams. Būtent pastarieji yra investavę į Graikijos vertybinius popierius, be to, ir kitų šalių, taip pat ir Portugalijos. Tokiu atveju, priklauso nuo to kokio masto būtų restruktūrizacija, jei ji būtų reikšminga, tai sumažintų bankų kapitalą ir tuo pačiu mažėtų bankų kreditavimo apimtys minėtose valstybėse. Taigi, Lietuvos eksporto rinkos dalinai susitrauktų dėl to, kad dalinai susitrauktų ir kreditavimas šiose šalyse. Tai būtų pirmas scenarijus. Antra, jei tęstųsi neapibrėžtumas Graikijoje, finansų rinkos galėtų reaguoti keldamos rizikos laipsnį. Jei Lietuvos biudžeto ir finansų rodikliai patektų į finansų rinkų akiratį, pavyzdžiui, kas nors paskelbtų, kad Lietuva valdo, tačiau nepakankamai gerai savo finansus, tikėtina, kad brangtų mūsų skolinimasis arba palūkanos. Šis scenarijus tikėtinas labiau nei pirmasis, susijęs su eksportu. Tačiau tai nereiškia, kad mes negalėtume pasiskolinti, nes Lietuvos rodikliai, palyginus su Graikijos ar kitų į krizę patekusių ES šalių, pakankamai geri. Kita vertus, sumos Lietuvai padėti būtų nedidelės, mūsų skola siekia apie 12 mlrd. eurų, kas nėra labai didelis skaičius. Net TVF galėtų labai lengvai apsispręsti suteikti Lietuvai paramą. |
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Vengrijos URM vadovas teigia nuvykęs į Rusiją derybų su „Gazprom“ vadovu dėl energetinio saugumo
Vengrijos užsienio reikalų ministras penktadienį pareiškė, kad nuvyko į Rusiją derybų su „Gazprom“ vadovu dėl „energetinio saugumo“. ...
-
D. Tuskas ragina užtikrinti tiesą istoriniame ginče su Ukraina3
Lenkijos premjeras Donaldas Tuskas penktadienį paragino užtikrinti tiesą ir ekshumuoti Antrojo pasaulinio karo metais Ukrainos nacionalistų vykdytų žudynių aukas, taip įsitraukdamas į ginčą, kilusį dėl Ukrainos diplomatijos vadovo pastabų. ...
-
Lenkijos vyriausybė paskelbė naujas gaires, skirtas sušvelninti apribojimus abortams
Lenkija penktadienį paskelbė naujas gaires, kuriomis siekiama sušvelninti šalyje galiojančius griežtus abortų apribojimus, reikalaudama, kad prokurorai pripažintų moters psichinės sveikatos sutrikimus kaip pagrindą teisėtai atlikti &sca...
-
R. Morkūnaitė-Mikulėnienė: vilos Graikijoje istorija G. Landsbergio lyderystei nepakenkė7
Politikams ir žiniasklaidai klausimų sukėlusi konservatorių pirmininko Gabrieliaus Landsbergio šeimos įsigyta vila Graikijoje nepakenkė jo lyderystei partijoje, sako švietimo, mokslo ir sporto ministrė Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnien...
-
Kainos Baltijos šalių degalų rinkoje pastarąją savaitę kito nevienodai
Kainos Baltijos šalių mažmeninėje degalų rinkoje pastarąją savaitę kito nevienodai – Lietuvoje populiariausio benzino ir dyzelino kainos nepakito, Estijoje degalai pabrango, Latvijoje benzino kainos nekito trečią savaitę iš eilės...
-
Kyjivas kitąmet nutrauks rusiškos naftos ir dujų eksportą į Europą
Ukraina nutrauks rusiškos naftos ir dujų tiekimą savo vamzdynais į Europos Sąjungą šių metų gale, kai nustos galioti dabartinė sutartis, ir ji nebus pratęsta, penktadienį pareiškė vyriausiasis prezidento patarėjas. ...
-
Metinė infliacija euro zonoje rugpjūtį pasiekė žemiausią per trejus metus lygį
Sumažėjus energijos kainoms, metinė infliacija euro zonoje rugpjūtį smuko į žemiausią per daugiau kaip trejus metus lygį, parodė penktadienį paskelbti oficialūs duomenys, padidinę lūkesčius, kad Europos Centrinis Bankas (ECB) netrukus sumažins ...
-
Daugiabutyje apsigyveno netikėti nuomininkai: teko įsikišti gamtosaugininkams1
Viename Slovakijos daugiabučių atsirado netikėtas ir nepageidaujamas naujas nuomininkas – šikšniukai nykštukai, mažiausi Europos šikšnosparniai. Nors šie naktiniai gyvūnai minta vabzdžiais ir nekelia pavoja...
-
Kremlius sako nesijaudinantis, kad V. Putinas gali būti sulaikytas Mongolijoje5
Kremlius penktadienį pareiškė, kad nesijaudina, kad Rusijos prezidentas Vladimiras Putinas Mongolijoje gali būti sulaikytas. ...
-
Metinė infliacija Lenkijoje rugpjūtį augo penktą mėnesį iš eilės
Metinė infliacija Lenkijoje, liepą siekusi 4,2 proc. ir buvusi didžiausia per septynis mėnesius, rugpjūtį paaugo iki 4,3 proc., parodė šalies statistikos tarnybos (GUS) penktadienį paskelbti išankstiniai duomenys. ...