- Paulina Levickytė, ELTA
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Vienas iš Konstitucijos kūrėjų, Mykolo Romerio universiteto (MRU) profesorius Vytautas Sinkevičius akcentuoja, kad prezidentas Gitanas Nausėda, atmesdamas vieną ar kelias kandidatūras į naująjį Ministrų Kabinetą, turi remtis tik konstituciškai pagrįstais argumentais.
Pasak jo, pasakymas, kad vienas ar kitas kandidatas neturi pakankamai patirties ar autoriteto tam tikroje bendruomenėje – nepakankamas.
„Prezidentas atmesti kandidatūrą gali tik tuo atveju, jeigu tos kandidatūros yra akivaizdžiai netinkamos. Turi būti konstituciškai pagrįsti argumentai, kuriais remdamasis prezidentas gali pasiūlyti ministrei pirmininkei pateikti kitas kandidatūras. Kokie tie konstituciškai pagrįsti argumentai? Pavyzdžiui, asmuo neturi reikiamo išsilavinimo ir jo kvalifikacija labai žema ar kandidato prasta reputacija ir jo atžvilgiu pradėti tyrimai ir t.t. Tai tokie argumentai būtų konstituciškai pagrįsti. Bet sakyti, kad kandidatūra nepriimtina, nes asmuo neturi pakankamos patirties ar neturi autoriteto atitinkamoje bendruomenėje – negaliu manyti, kad tai yra konstituciškai pagrįsti argumentai. Pagaliau, jeigu mes apie tokius argumentus kalbame, tai jie turėtų būti taikomi visiems vienodai ir sąžiningai visiems kandidatams. Tarkime, kokį autoritetą Aušrinė Armonaitė turi verslo bendruomenei, juk verslo bendruomenė jos apkritai nepažįsta. Tai vien tik sakyti, kad kandidatas neturi autoriteto ar pakankamos patirties ir dėl to yra pagrindo atmesti kandidatą yra labai abejotinas argumentas. Argumentai turi būti aiškūs, suprantami“, – Eltai teigė V. Sinkevičius.
Profesorius pažymi, kad prezidento sprendimas atmesti kandidatūras negali remtis emocijomis bei politinės įtakos svertais.
Prezidentas atmesti kandidatūrą gali tik tuo atveju, jeigu tos kandidatūros yra akivaizdžiai netinkamos. Turi būti konstituciškai pagrįsti argumentai.
„Abi šalys tiek ministras pirmininkas, tiek prezidentas turi elgtis atsakingai ir priimti racionalius sprendimus. Čia negali lemti emocijos ir noras parodyti, kad štai aš, kaip respublikos prezidentas, turiu įgaliojimus tvirtinti Vyriausybės sudėtį, todėl atmesiu kai kurias kandidatūras, kad parodyčiau, jog mano vaidmuo reikšmingas. Be abejo, prezidento vaidmuo reikšmingas, bet jis ne toks reikšmingas šiuo atveju. Šiuo atveju galutinis žodis tenka Seimo daugumai ir ministrui pirmininkui. Aišku, jeigu jie pateiks kandidatūras, kurios yra nekompetentingos, prastos reputacijos, tai čia prezidento vaidmuo bus filtras. Bet norint jas atmesti, reikia turėti konstituciškai pagrįstų argumentų“, – sakė V. Sinkevičius.
„Vien suvesti viską į tai, kad kandidatas neturi pakankamai patirties... Tai kokia yra pakankama patirtis? Tai yra plati ir subjektyvi sąvoka. Jeigu mes tokį reikalavimą keltume kandidatui į prezidentus. Tai kokią patirtį jis turėjo? Jokios neturėjo? Bet tauta jį išrinko ir mes turime respublikos prezidentą. Tai dabar pasakyti, kad Vilniaus, ar Kauno administracijos direktoriaus pavaduotojas, kuris kuruoja milžiniškas programas, neturi valdymo patirties – nerimtas argumentas“, – svarstė MRU profesorius.
Profesorius taip pat atkreipia dėmesį, kad prezidentas Seimui negali primesti savo ministrų kandidatūrų.
„Turime prisiminti 1998 m. sausio mėnesio Konstitucinio Teismo (KT) nutarimą, kuriame KT aiškiai pasisakė, kad prezidentas turi nedidelę pasirinkimo laisvę. Pagal Konstituciją jam tenka pareiga skirti tokį ministrą pirmininką ir tokius ministrus, kuriuos palaiko Seimo dauguma. Jis negali primesti savo kandidatūrų Seimo daugumai. Vyriausybė ir ministrai vykdo ne prezidento programines nuostatas (...), o politinių partijų, kurios laimėjo rinkimus, programas. Lietuva yra ne prezidentinė respublika, o parlamentinė respublika. Tik turi tam tikrų prezidentinės respublikos bruožų. Tik tiek. Prezidentas turi galimybę prašyti keisti ministrus, bet tam turi būti aiškus konstitucinis pagrindas“, – teigė profesorius.
Pasak MRU profesoriaus, KT yra pasakęs, kad prezidentas negali veikti taip, kad nebūtų sudaryta Vyriausybė, kuri turi Seimo daugumos palaikymą. Todėl, anot jo, prezidentas turi atsižvelgti į kandidatūras, kurios yra priimtinos Seimo daugumai ir ministrui pirmininkui.
„Noriu atkreipti dėmesį, kad turi būti patvirtinta visa ir pilnos sudėties Vyriausybė. Negalima patvirtinti Vyriausybės, kurioje nebūtų kelių ministrų. Visa Vyriausybė in corpore rengia programą ir teikia ją Seimui svarstyti. Tik išimtinais atvejais gali būti patvirtinta nepilnos sudėties Vyriausybė. Pavyzdžiui, pačią paskutinę dieną, baigiantis 15 dienų terminui, paaiškėjo, kad kažkas iš kandidatų nuslėpė labai svarbias aplinkybes, kad buvo teistas ar turi kitos valstybės pilietybę. Ar gali įvykti nelaimė ir kandidatas patenka į avariją ir yra sunkiai sužalojamas. Tik tokiais atvejais, kai nėra laiko surasti naują kandidatūrą, tuomet gali būti patvirtinta ne visa Vyriausybė“, – Eltai sakė V. Sinkevičius.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Lietuva ir JAV sutarė bendradarbiauti kovojant su Rusijos hibridinėmis atakomis
Lietuva ir Jungtinės Amerikos Valstijos sutarė bendradarbiauti kovodamos su priešiškomis hibridinėmis Rusijos atakomis prieš NATO sąjungininkus. ...
-
Reaguodamas į inicidentą Latvijoje, G. Nausėda prašo paramos rotaciniam oro gynybos modeliui6
Vizito Ukrainoje metu, kalbėdamas apie sekmadienį Latvijoje nukritusį droną, prezidentas Gitanas Nausėda pabrėžė rotacinio oro gynybos sistemos modelio svarbą bei prašė partnerių paramos modelio įgyvendinimui. ...
-
V. Zelenskis įvardijo, ko tikisi iš Lietuvos
Lietuvos prezidentą Gitaną Nausėdą Kyjive priėmęs Ukrainos prezidentas Volodymyras Zelenskis pareiškė, kad tikisi tolesnės Lietuvos paramos, pradedant kitų partnerių įtikinimu dėl pagalbos ir baigiant didesniu verslo įsitraukimu atstatant &...
-
G. Nausėda: incidentai su rusų dronais Baltijos šalyse gali kartotis, reikia tam ruoštis2
Ukrainoje viešintis prezidentas Gitanas Nausėda ketvirtadienį perspėjo, kad incidentai, kai rusiški dronai pažeidžia Baltijos šalių oro erdvę, gali kartotis, ir paragino NATO pasirengti sudaryti realias galimybes ateityje juos numu&...
-
Politologai nusivylė partijų lyderiais: nebesiekia dvejetukininko lygio
Ekspertai kritiškai vertina politikų diskusijas jau kelias savaites vykstančiuose Seimo rinkimams skirtuose debatuose. Politologų teigimu, susidaro įspūdis, kad į naują Seimą patekti siekiantys politikai mažai ruošiasi viešoms dis...
-
G. Nausėda Kyjive: geriausia saugumo garantija Ukrainai – narystė ES
Geriausia saugumo garantija Ukrainai – tai jos narystė Europos Sąjungoje (ES), mano Lietuvos vadovas Gitanas Nausėda. ...
-
VRK buvusios narystės Lietuvos nacionaldemokratų partijoje nenurodęs L. Kasčiūnas: tiesiog pamiršau5
Į Seimą kandidatuojantis krašto apsaugos ministras Laurynas Kasčiūnas Vyriausiosios rinkimų komisijos (VRK) anketoje nenurodė anksčiau priklausęs Lietuvos nacionaldemokratų partijai, kuriai vadovavo žinomas neonacis Mindaugas Gervaldas-Murza. ...
-
Debatuose „laisviečiai“ sulaukė politinių oponentų kritikos: žmogaus teisėmis jie niekada nesirūpino4
Daug apie žmogaus teises kalbėjusi Laisvės partija ir jos pirmininkė Aušrinė Armonaitė ketvirtadienį vykusių debatų metu sulaukė politinių oponentų kritikos. Pasak jų, šiuo klausimu „laisviečiai“ rengė „politinį ...
-
Politikai žeria pažadus dėl naujųjų vaistų ligoniams – ryžto dar neregėti1
Pagal inovatyvių vaistų prieinamumą Lietuva velkasi visų Europos valstybių uodegoje: iš 167 inovatyvių vaistų, registruotų 2019–2022 metais, šių metų pradžioje buvo kompensuojama vos 14-a, tuo tarpu ES šalių vidurkis &nda...
-
Bundestago narys: socialdemokratui dirbti kartu su antisemitais yra visiškai nepriimtina4
Vokietijos Bundestago Užsienio reikalų komiteto pirmininkas, socialdemokratas Michael Roth sako, kad demokratijos vertybes gerbiančios Europos partijos privalo išlaikyti „ugniasienę“ nuo kraštutinių partijų. Tai, akcentuoja Voki...