- LNK inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Ilgus metus dėl vaikų besistengianti bendruomenė niekaip neišprašo žaidimų aikštelės, todėl mažyliai laksto aplink daugiabučius su pagaliais, laipioja ant šulinių, betono liekanų. Savivaldybė aiškina, kad veikia skaidriai, o kol kas bendruomenei į kiemą buvo atvežusi seną, iš darželio išmestą, nesaugią aikštelės įrangą, kurią skubiai vėl išvežė.
Septynerius metus dėl vaikų žaidimų aikštelės kovojantys Gėlių rajono gyventojai iš valdžios gavo seniai darytą, seniai dažytą, su pasibaigusiu galiojimu, aikštelės įrangą.
„Suorganizavome talką savaitgalį, bet susirinkę atlikti talkos, pastebėjome, kad greičiausiai tik traumų susirinksime tokią aikštelę pastatę, o ir liksime kalti“, – kalbėjo Gėlių rajono gyventojas Šarūnas Žiupka.
Vos žurnalistams pasidomėjus – žaidimų aikštelė dingo. Vietiniai tik spėjo išsitraukti telefonus.
Ukmergės rajono meras Darius Varnas, paklaustas, ar jam tai atrodo normalu, tvirtino – „Nenormalu“.
Į tolimesnį klausimą, kam bendruomenei siūlė malkų krūvą, meras atsakė: „Ne malkų krūvą. Siūlėme žaidimų aikštelę, kuri demontuota iš darželio. Ne malkų krūvą tikrai“.
Anot Ukmergės rajono mero, aikštelė išvažiavo į seniūnijos garažą ir ten bus utilizuota. Meras neslėpė, kad aikštelė iš vaikų darželio demontuota kaip techniškai nesaugi.
„Jeigu gyventojai patys pasistatytų, jie patys ir neša atsakomybę, jei jų vaikas susižalotų ar kažką. Aš tą turėjau minty. Mes patys ir nestatytume“, – teigė D. Varnas.
Visas LNK reportažas – vaizdo įraše:
D. Varnas, paklaustas, ar tokį daiktą gali savivaldybė siūlyti, atsakė: „Siūlyti galime viską“.
Valdžios siūlymai ir gyventojų nuostatos skiriasi.
„Svarbiausia, kad aikštelė būtų saugi. Manau, visų tėvų prioritetas – kad ji atitiktų reikalavimus“, – pabrėžė Gėlių rajono gyventoja Agnė Bartaševičiūtė.
Gyventojai pasakojo, kad dėl aikštelės reikalingumo net siuntė valdžiai nuotraukas, kaip įrodymą, kad vaikų yra.
„Sako, kad čia gal ir vaikų nėra. Mes prieš kokius penkerius metus smėlio dėžei buvome užsisakę porą mašinų, čia tų vaikų buvo pilna. Dar kaimynė fotografavo, siuntė į seniūniją nuotraukas, kad jie pažiūrėtų, kiek iš tikrųjų tų vaikų susirenka“, – nurodė A. Bartkevičiūtė.
Dabar įrodinėja, kad jau buvę vaikai ir naujai gimę – vis dar be žaidimų aikštelės.
„Arba trinasi smėlyne, kitur nėra kur. Niekas neįrengta, kuo užsiimti vaikams? Paima kažkokius pagalius ir laksto, vienas kitą vejasi aplink namą. Va, ir visas žaidimas“, – šnekėjo Gėlių rajono gyventoja Nina Cybakova.
Kelerius metus iš eilės gyventojai kantriai rinko parašus, savivaldybei teikė prašymus.
„Kai matome, kiek metų Š. Žiupka susirinkimus daro, renka parašus iš visų, bet niekas nepasistūmėję. Visada gauname neigiamą atsakymą“, – tvirtino A. Bartkevičiūtė.
Pagal tam tikrą programą atrinkome žmones, kai kurie žmonės jau buvo iškeliavę į Anapilį ir taip toliau. Tai aišku, tą paraišką atmetėme ir laimėtojas buvo kitas.
Nuo pernai pradėta eiti sunkesniu keliu – pateikta paraiška projektui, kuris nelaimėjo.
„Gyventojai buvo tikrai aktyvūs, mano žiniomis, surinkome virš 400 balsų, ko realiai nemačiau viešojoje erdvėje pateikta“, – teigė Š. Žiupka.
Meras tikino, kad laimėtojas išrinktas teisingai. Nors gyventojų balsavimas internetu, pripažįsta, netobulas. Balsavo ir mirusieji?
„Praeitais metais buvo truputį tokių nesklandumų, kai naktį, maždaug po 24 val., nakties, kas sekundę buvo balsuojama. Pagal tam tikrą programą atrinkome žmones, kai kurie žmonės jau buvo iškeliavę į Anapilį ir taip toliau. Tai aišku, tą paraišką atmetėme ir laimėtojas buvo kitas“, – nurodė Ukmergės meras.
Nuo šiol gyventojų balsavimas už projektus, kaip teigė, bus kitoks, – tobulas.
„Balsavimas per elektroninius valdžios vartus. Prisijungsi, bus identifikuojama jūsų tapatybė ir bus tikrai užtikrintas sąžiningumas 100 proc.“, – tikino D. Varnas.
Šiemet rajono biudžete bendruomenių projektams numatyta 40 tūkst. eurų arba dvigubai daugiau nei pernai. Vaikų žaidimo aikštelės laukia dar kelios bendruomenės.
D. Varnas, paklaustas, ar šiai bendruomenei yra vilčių turėti naują aikštelę, teigė: „Be abejo“.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Paminėtas istorinis įvykis: prieš 31 metus iš Lietuvos išvažiavo paskutinis okupanto tankas
Paskutiniąją vasaros dieną paminėta Lietuvos istorijai reikšminga data. ...
-
Ukrainiečiai be laikinosios apsaugos dirbti Lietuvoje gali tik gavę leidimą gyventi
Nuo sekmadienio laikinosios apsaugos neturintys ukrainiečiai dirbti Lietuvoje gali tik gavę leidimą gyventi šalyje. ...
-
Įsigalioja draudimas žvejoti lašišas ir šlakius: aplinkosaugininkai pradeda patikrinimus
Įsigaliojant draudimui žvejoti lašišas ir šlakius, aplinkosaugininkai skelbia apie sekmadienį prasidedančią akciją „Saugom lašišą“. ...
-
Vilniaus viešajame transporte – pokyčiai
Vilniaus viešajame transporte nuo sekmadienio nebelieka popierinių bilietų, juos keičia elektroniniai. ...
-
Lietuvoje minima mokslo ir žinių diena1
Lietuvoje sekmadienį švenčiama Mokslo ir žinių diena, pažyminti naujų mokslo metų pradžią. ...
-
KAM nutarė nestabdyti registracijos į komendatūras, pirmos pratybos – spalį14
Krašto apsaugos ministerija (KAM) nutarė nestabdyti šeštadienį turėjusios pasibaigti registracijos į karo komendatūras, nors tolesnio antplūdžio nebesitiki. ...
-
Praėjus mėnesiui po Lietuvą siaubusios audros, patikrinimas dėl neišsiųstų pranešimų dar nebaigtas
Praėjus mėnesiui po Lietuvą siaubusios galingos audros, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento (PAGD) tarnybinis patikrinimas dėl gyventojams neišsiųstų perspėjimo pranešimų dar nėra baigtas. ...
-
Marijampolėje P. Cvirkos gatvė taps Kaimynų, o L. Giros – Giros8
Marijampolės savivaldybė šią savaitę nutarė rašytojo ir sovietų veikėjo Petro Cvirkos gatvę pakeisti į Kaimynų pavadinimą, o rašytojo Liudo Giros – į Giros gatvę. ...
-
Naujovė švietimo sistemoje: baudos už per daug ir per mažai mokinių5
Valdžia nusitaikė bausti jau ir už mokinių skaičių. Savivaldybės neteks dalies finansavimo, jeigu klasėse mokysis per daug vaikų, o jeigu per mažai, klases turės finansuoti iš savo kišenės. ...
-
Į karo kapelionų skyrimo procesą siūloma įtraukti ir tradicines religines bendruomenes3
Šeši Seimo nariai iš įvairių frakcijų siūlo, kad krašto apsaugos sistemoje esančius karo kapelionus galėtų skirti ne tik valstybės pripažintos tradicinės Lietuvoje bažnyčios, bet ir religinės bendruomenės. ...