- ELTOS inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Praeitą savaitę praūžusi didžiausia šių metų audra jau atnešė gyventojams ir verslams nuostolių už 4,23 mln. eurų, rodo „Lietuvos draudimo“ duomenys. Per praeitą savaitę užregistruota daugiau nei 6000 žalų, iš kurių 40 proc. jau sureguliuota, atlyginant nuostolius klientams.
Draudimo ekspertai pabrėžia, ateityje tokių audrų gali pasitaikyti dažniau, o savo turtą gyventojai bent iš dalies gali dar labiau apsaugoti.
„Kaip pastebime, gamta kiekvienais metais darosi vis negailestingesnė, tad tokių rekordinių audrų ateityje gali būti tik daugiau: praėjusiais metais rugpjūčio pradžioje per vidurio ir šiaurės Lietuvą praskriejusi audra vien mūsų bendrovės būsto draudimo klientams padarė nuostolių už 9,5 mln. eurų, o prieš savaitę visą Lietuvą palietusi audra jau pridarė nuostolių už 4,23 mln. eurų ir tai, panašu, dar ne pabaiga“, − aiškina „Lietuvos draudimo“ Klientų aptarnavimo centro vadovas Mantas Norkus.
Draudimo ekspertas išskiria, kad dažniausiai pastebimi audros padariniai, tai vėjo nulaužti medžiai ir išvartyti kiemuose esantys daiktai. Taip pat stichijos sugadinti pastatų stogai, sienos, išdaužyti langai, saulės elektrinės, šiltnamiai.
Kaip pastebime, gamta kiekvienais metais darosi vis negailestingesnė.
Taip pat fiksuojama, kad per išorines pastatų konstrukcijas ir nesandarias jungtis prabėga vanduo, kuris apsemia pastatus rūsius, buitinę techniką. O audros sukelti elektros įtampos svyravimai sugadina elektroninę pastatų įranga, televizorius, modemus ir kita įranga.
Pasak eksperto, gyventojai gali bent kiek sumažinti nuostolius, patiriamus audrų metu, pasirūpindami savo turtu.
„Kai kurių žalų galima išvengti tikrai nesudėtingai – prieš audrą automobilį įvaryti į garažą, iš lauko į vidų susinešti daiktus, kuriuos vėjas gali išnešioti. Taip išvengsite ir tų daiktų sugadinimo, ir galimų langų dūžių, nes pasitaiko atvejų, kai, tarkim, lauke stovinti kepsninė stipraus vėjo nešama pataiko būtent į langą. Žalų pastatų konstrukcijoms išvengti jau sudėtingiau, čia jau reikėtų prieš kiekvieną vasaros sezoną padaryti stogų ir pastato konstrukcijų reviziją bei pasirūpinti jų kokybe“, – patarimais dalinasi specialistas.
Kaip rodo „Lietuvos draudimo“ duomenys, gamtos jėgų sukeliamų žalų gyventojų turtui dažnis ir bendra išmokų suma kasmet didėja. Per trejus pastaruosius metus gamtos stichijų sukeltų žalų skaičius išaugo 75 proc., ir 2023 m. jis siekė daugiau nei 12 tūkst. atvejų.
Patyrusiems žalą gyventojams „Lietuvos draudimo“ ekspertas pataria pirmiausia kviesti avarines tarnybas ir, jei yra galimybė – stengtis mažinti nuostolį. Patyrus žalą, reikia nufotografuoti sugadinimus ir kreiptis į savo draudimo bendrovę.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Vilniuje atidarytas „Hanner-VFA“ futbolo stadionas: investicijos į projektą siekė 2,5 mln. eurų
Vilniaus Lazdynų rajone oficialiai atidarytas naujasis futbolo stadionas, kur visus metus bus organizuojamos jaunimo treniruotės, varžybos, turnyrai ir kiti futbolo bendruomenės renginiai, informuoja „Hanner“. ...
-
A. Avulis teigia, kad Nacionalinis stadionas bus statomas iš karto gavus EK pritarimą1
Nekilnojamojo turto (NT) plėtros bendrovės „Hanner“ valdybos pirmininkas Arvydas Avulis sako, kad gavus Europos Komisijos (EK) pritarimą Nacionalinio stadiono projektui, statybos darbai būtų pradėti iš karto. ...
-
Premjerė skeptiškai vertina idėją dėl valstybės valdomo antros pakopos pensijų fondo2
Premjerė Ingrida Šimonytė skeptiškai vertina Lietuvos banko vadovo Gedimino Šimkaus idėją įkurti valstybės kapitalo antros pakopos pensijų fondą. ...
-
ES teismas priėmė Lietuvos ieškinį dėl dalies neišmokėtų RRF lėšų
Europos Sąjungos Bendrasis Teismas (ESBT) priėmė Vyriausybės ieškinį dėl Europos Komisijos (EK) sprendimo gegužę neišmokėti 8,7 mln. eurų iš Lietuvai skirtos 26 mln. eurų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano (RRF) pa...
-
Seime – siūlymas pakoreguoti subjektų sąrašą dėl nuostolių atlyginimo netekus galimybės žvejoti
Antradienį Seimui pateiktas Žuvininkystės įstatymo projektas, kuriuo siekiama įtraukti valstybės ar savivaldybės valdomas įmones prie subjektų, dėl kurių ūkinės veiklos ar atliekamos jų užsakymu žuvų išteklių naudotojai netekus galimyb...
-
NKSC apie S. Malinausko paviešintą informaciją: ne visos organizacijos imasi reikiamų priemonių
Tinklaraštininkui Skirmantui Malinauskui paviešinus informaciją apie įvairių įmonių ir institucijų asmens duomenų apsaugos spragas, Nacionalinis kibernetinio saugumo centras (NKSC) nurodo, jog pastaroji situacija jiems yra žinoma. Centras...
-
Duomenų analitikas apie artėjantį šildymo sezoną: sąskaita bus didesnė2
Ateinantis šildymo sezonas nebus smarkiai pigesnis. ...
-
G. Landsbergis: denonsuoti sutartis su Rusija, Baltarusija buvo galima dar pavasarį2
Užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis sako, kad Vyriausybei gegužę pateikus siūlymą denonsuoti sutartis su Rusija ir Baltarusija dėl investicijų, prezidentas Gitanas Nausėda turėjo pakankamai laiko perduoti Seimui svarstyti šį kla...
-
S. Krėpšta: valstybės kapitalo pensijų fondas būtų svarbus pasitikėjimo garantas
Lietuvos banko (LB) valdybos narys Simonas Krėpšta sako, kad valstybės kapitalo antros pakopos pensijų fondas sustiprintų pensijų sistemos tvarumą ir keltų visuomenės pasitikėjimą. Pasak jo, nors nesitikima, kad vien šio siūlymo pakaks...
-
Už pienines karves – 196–210 eurų išmokos
Parama už pienines karves šiemet, priklausomai nuo jų skaičiaus, sieks 196,14–210,07 euro už karvę, antradienį pranešė Žemės ūkio ministerija. ...