- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Vasara – ilgų saulėtų dienų, šiltų, jaukių vakarų ir didesnių nebūtinųjų išlaidų metas. Labiausiai mūsų išlaidas didina atostogų pramogos ir vasaros renginiai, tačiau, ieškant „dingstančių“ pinigų, verta pažvelgti ir į drabužių spintą: kodėl vasarą jiems galime išleisti daugiau nei kitu metų laiku? LNK apie tai pasakoja Justina Bagdanavičiūtė, „Swedbank“ Finansų instituto projektų vadovė.
„Vasarą tikrai išleidžiame daugiau ir priežastys tikrai yra suprantamos ir natūralios. Tikrai didžioji dauguma lietuvių atostogauja, na, o atostogų metu išvažiuojame – kelionės, nakvynės ne namuose – tai tikrai didina mūsų išlaidas. Taip pat, kaip ir minėjote, įvairuos šventės – vestuvės, mergvakariai, bernvakariai, krikštynos, festivaliai, pramogų tikrai yra gausu, norime ir pailsėti, ir smagiai praleisti laiką, tad natūralu, kad išlaidos didėja. Tačiau yra ir kitų aspektų, ne tik pramogos gali didinti mūsų išlaidas, bet ir kai kurie iki dalykai“, – kalbėjo pašnekovė.
– Keliones, šventes, atostogas planuojame ir biudžetą galime numatyti iš anksto, tačiau būna ir nenumatytų išlaidų. Kas sudaro didžiąją dalį nenumatytų išlaidų?
– Kartais mes tikrai kasdienybėje galime nepagalvoti apie tai, kad, pavyzdžiui, vasaros metu mūsų perkami drabužiai gali gana stipriai išauginti išlaidas. Įvairūs užsienio tyrimai rodo, kad, pavyzdžiui, kas antras amerikietis teigia, kad vasaros laikotarpiu tikrai daug daugiau išleidžia drabužiams, o trečdalis amerikiečių, ketvirtadalis britų vasarą prisiperka drabužių, tačiau jų nė karto neapsivelka.
– Kuo tai galima paaiškinti? Kodėl perkame drabužius, kurių nė nedėvime?
– Iš tiesų priežastys gali būti tikrai įvairios. Visų pirma, turbūt akivaizdžiausia priežastis – tai, ką jau ir minėjome, įvairios šventės, progos, festivaliai, ieškome naujo garderobo, naujo įvaizdžio, kažko originaliau, galbūt šventiškiau, puošniau ir pan. Šventės įvaizdis tikrai gali padidinti mūsų išlaidas. Tačiau yra ir kitų aspektų. Pavyzdžiui, yra socialinė įtaka – socialinių medijų, aplinkinių žmonių. Kaip ir bet kuriai kitai gyvenimo sričiai, čia tikrai didelę įtaką pradėjo daryti socialinė medija, nuomonės formuotojai, kurie daug reklamuoja, rodo naujų drabužių, įvaizdžių, tarsi sukuria psichologinį spaudimą, kad reikia atsinaujinti, reikia gražiai, vis kitaip atrodyti. Tai tikrai daro įtakos mūsų sprendimui pirkti, kai galbūt nėra tokios būtinybės. Na, ir paskutinė priežastis, kurią įvardyčiau, kuri tikrai nepriklauso nuo sezono, – nuolaidos, pasiūlymai, akcijos, spontaniški pirkiniai. Mums atrodo: 10–20 eurų, nieko nenutiks, tačiau asmeninių finansų valdymui kiekviena suma, net ir maža, yra reikšminga.
Visas reportažas – LNK vaizdo įraše:
– Kokių turite patarimų, kad saulė neištirpdytų tų mūsų pinigų?
– Patarčiau pradėti nuo realybės įsivertinimo. Jei jau pastebime, kad vasarą esame linkę nusipirkti drabužių, tiesiog pasižiūrėti, kokią sumą drabužiams išleidžiame. Nes, kaip minėjau, gali atrodyti, kad čia tik vienas pirkinys už 15 eurų, tačiau, kai susumuojame per tam tikrą laikotarpį, suma gali būti visai nemaža. Kartais tiek ir užtenka – atlikti realybės patikrinimą ir imtis veiksmų. Veiksmai, rekomenduočiau, kad prasidėtų nuo spintos revizijos. Tikrai, manau, peržiūrėję savo spintą nuodugniai, galime rasti ir puošnių įvaizdžių, ir pamirštų drabužių, ir galbūt tokių, kuriuos nusipirkome ir niekada nedėvėjome. Turbūt reikėtų keisti nusistatymą, kad proginis įvaizdis – tik vienai progai. Tikrai galime matyti puikių pavyzdžių ir iš užsienio žvaigždžių, kai jos renkasi tuos pačius įvaizdžius skirtingiems renginiams. Tikrai nieko baisaus dėvėti tą patį drabužį. Jei vis tik ruošiamės pirkti naujų drabužių, svarbu apsibrėžti biudžetą, kurį galime sau leisti, ir tiesiog jo laikytis.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
ES teismas priėmė Lietuvos ieškinį dėl dalies neišmokėtų RRF lėšų
Europos Sąjungos Bendrasis Teismas (ESBT) priėmė Vyriausybės ieškinį dėl Europos Komisijos (EK) sprendimo gegužę neišmokėti 8,7 mln. eurų iš Lietuvai skirtos 26 mln. eurų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano (RRF) pa...
-
Seime – siūlymas pakoreguoti subjektų sąrašą dėl nuostolių atlyginimo netekus galimybės žvejoti
Antradienį Seimui pateiktas Žuvininkystės įstatymo projektas, kuriuo siekiama įtraukti valstybės ar savivaldybės valdomas įmones prie subjektų, dėl kurių ūkinės veiklos ar atliekamos jų užsakymu žuvų išteklių naudotojai netekus galimyb...
-
NKSC apie S. Malinausko paviešintą informaciją: ne visos organizacijos imasi reikiamų priemonių
Tinklaraštininkui Skirmantui Malinauskui paviešinus informaciją apie įvairių įmonių ir institucijų asmens duomenų apsaugos spragas, Nacionalinis kibernetinio saugumo centras (NKSC) nurodo, jog pastaroji situacija jiems yra žinoma. Centras...
-
Duomenų analitikas apie artėjantį šildymo sezoną: sąskaita bus didesnė2
Ateinantis šildymo sezonas nebus smarkiai pigesnis. ...
-
G. Landsbergis: denonsuoti sutartis su Rusija, Baltarusija buvo galima dar pavasarį1
Užsienio reikalų ministras Gabrielius Landsbergis sako, kad Vyriausybei gegužę pateikus siūlymą denonsuoti sutartis su Rusija ir Baltarusija dėl investicijų, prezidentas Gitanas Nausėda turėjo pakankamai laiko perduoti Seimui svarstyti šį kla...
-
S. Krėpšta: valstybės kapitalo pensijų fondas būtų svarbus pasitikėjimo garantas
Lietuvos banko (LB) valdybos narys Simonas Krėpšta sako, kad valstybės kapitalo antros pakopos pensijų fondas sustiprintų pensijų sistemos tvarumą ir keltų visuomenės pasitikėjimą. Pasak jo, nors nesitikima, kad vien šio siūlymo pakaks...
-
Už pienines karves – 196–210 eurų išmokos
Parama už pienines karves šiemet, priklausomai nuo jų skaičiaus, sieks 196,14–210,07 euro už karvę, antradienį pranešė Žemės ūkio ministerija. ...
-
V. Šilinskas: taupymas pensijai, o ne būstui turi likti antros pakopos tikslu1
Ieškant būdų, kaip žmonėms anksčiau laiko leisti pasitraukti iš pensijų kaupimo antros pakopos fonduose, socialinės apsaugos ir darbo ministras Vytautas Šilinskas sako, kad taupymas pensijai, o ne būstui, automobiliui ar kitiems po...
-
Rugpjūtį – suderinta 0,8 proc. metinė infliacija
Metinė infliacija pagal su kitomis Europos Sąjungos valstybėmis suderintą vartotojų kainų indeksą (SVKI) Lietuvoje rugpjūtį siekė 0,8 proc., vidutinė metinė – 1,5 proc., o mėnesio defliacija – 0,5 proc. ...
-
Valstybės duomenų agentūra: gamintojų kainos per mėnesį mažėjo
Gamintojų parduotos produkcijos kainos rugpjūtį, palyginti su liepa, mažėjo 1,5 proc., o be naftos produktų – 0,3 proc. ...