- Vidmantas Matutis
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Sunku buvo net įsivaizduoti, kad jūrų keltais gabenami kroviniai taps pagrindiniais Klaipėdos uoste ir temps jį iš galimos minusinės krovos.
Konteinerius pakeitė puspriekabės
2022 ir 2023 m. Klaipėdos uoste dominavo konteinerių krova. Ji buvo tarsi skėtis, kuris tais metais saugojo Klaipėdos uostą nuo dar didesnio krovos kritimo.
Šiemet konteinerių gabenimas per Klaipėdos uostą jau nusilpo.
Iš esmės kritimą lėmė tai, kad žymiai sumažėjo naudotų automobilių tranzitas iš JAV į Ukrainą per Klaipėdos uostą. Buvo įprasta, kad įvairiose aikštelėse aplink Klaipėdą iš konteinerių būdavo ištraukiami amerikietiški automobiliai ir autovežiai su ukrainietiškais numeriais juos išsigabendavo į Ukrainą.
Krovinių nykimas konteineriuose aiškinamas ir tuo, kad susitraukęs Lietuvos pramonės eksportas. Dėl to kyla abejonių, nes eksportą tiesiogiai atspindi jūrų keltais gabenamų krovinių kiekiai. Jų augimas Klaipėdos uoste šiemet pirmąjį pusmetį neįtikėtinai didelis – net 22 proc. didesnis nei pernai.
Tai liudija ir tas faktas, kad iš 16,4 mln. tonų pirmojo pusmečio krovinių net 67 proc. į uostą ar iš jo į žemyninę dalį buvo išgabenti sunkvežimiais, kai traukiniais gabenta tik 23 proc. krovinių. Pagrindiniai kroviniai sunkvežimiuose buvo įvairios prekės į jūrų keltus, taip pat iš jų konteineriai. Kitaip tariant konteinerius uoste keitė puspriekabės, kurių gerokai didesnis kiekis keliavo jūra keltuose.
Didžiausia Lietuvos krovinių apyvarta šiemet buvo su tomis šalimis, kuriose yra tiesioginės jūrų keltų linijos iš Klaipėdos uosto. Per pusmetį krovinių apyvarta su Vokietija buvo 2,8 mln. tonų, su Švedija – 2,6 mln. tonų.
Su Lenkija buvo 1,9 mln. tonų krovinių apyvarta. Ji pasiekta išskirtinai vežant krovinius keliais, kurie yra pakankamai sudėtingi, nes statant automagistralę į Lenkiją ties Marijampole eismas yra ypač apsunkintas.
Galbūt, jei su Lenkija būtų kokia nors jūrų keltų linija, krovinių apyvarta su šia šalimi būtų gerokai didesnė. Jūrų linija į Lenkiją daugybę metų tiesiama tik pažadais. Yra buvę bandomųjų jūrų keltų reisų iš Klaipėdos į Gdansko uostą, bet jie nepasiteisino. Tarp politikų pažadų buvo ir jūrų keltų linija iš Klaipėdos į Svinouiscio uostą, bet tai taip ir liko tik kalbomis.
Realybė: dujomis ir biodujomis varomuose jūrų keltuose „Viking Glory“ ir „Viking Grace“ pagrindiniai klientai yra keleiviai ir jų lengvieji automobiliai. / V. Matučio nuotr.
Konkurencija Baltijoje ir Klaipėdoje
Pakankamai palankiai šių metų jūrų keltų linijų veiklą vertino Danijos laivybos kompanijos DFDS generalinis direktorius Torbenas Carlsenas. Jis akcentavo, kad toliau pavyksta išsaugoti strategines pozicijas keltų rinkoje Baltijos jūroje. Prieš kelerius metus Baltijos jūros rinkoje situacija buvo mažiau palanki.
Kita vertus, Baltijos jūros rinkoje, kaip ir kitose DFDS rinkose Šiaurės jūroje ir Lamanšo sąsiaurio zonose, konkurencija didėja.
Ir Klaipėdoje ji tapo aršesnė, nes daugybę metų čia karaliavusi DFDS įgijo papildomą konkurentą – „TT Line“. Jos keltai anksčiau iš Klaipėdos plaukioję tik į Švedijos Treleborgą, dabar jau siūlo reisus ir į Švedijos Karlshamną bei Vokietijos Travemiundę.
Gali būti, kad Klaipėdoje padidėjusi konkurencija tarp jūrų keltų linijų lėmė bendrą ir itin spartų jūrų keltais gabenamų krovinių augimą.
Tam tikri pokyčiai jūrų keltų rinkose vyksta visame Baltijos jūros regione. Pavyzdžiui, pateiktoje Talino uosto pirmojo pusmečio ataskaitoje taip pat akcentuotas keleivių kiekio augimas keltų linijose. Estijos jūrų keltų linijose sudėtingiau su kroviniais. Jų augimo, skirtingai nei Klaipėdos uoste, nėra. Panaši situacija kaip Taline yra ir Latvijos uostuose. Skirtumas tik tas, kad juose nėra tokio keleivių srauto kaip Taline.
Iš Latvijos sostinės Rygos uosto kol kas nėra nė vieno jūrų kelto. Šio miesto administracija prašė, kad Estijos „Tallink“ grupė sugrąžintų ir aptarnautų jūrų keltų liniją iš Rygos į Stokholmą. Susitarti kol kas nepavyksta. Neatmetama galimybė, kad bus ieškoma kitos laivybos kompanijos. Esmė ta, kad keltų linija iš Rygos į Stokholmą buvo populiari tarp keleivių, bet ne tarp krovinių vežėjų. Įprasta, kad be krovinių, nors ir su didesniu kiekiu keleivių, keltų linijos yra nuostolingos.
Seniau yra buvusi keltų linija ir iš Klaipėdos į Stokholmą, bet buvo uždaryta, nes, kaip ir Rygos atveju, stokojo krovinių.
Didžiausia Lietuvos krovinių apyvarta buvo su tomis šalimis, kuriose yra tiesioginės jūrų keltų linijos iš Klaipėdos uosto.
Naujos linijos ir laivai
Jūrų keltų laivybą Baltijoje gerina ir Lenkijos uostai, ypač su Švedija. Kiek daugiau nei prieš pusmetį iš Gdynės buvo atidaryta nauja keltų linija į Švedijos Sodertaljė uostą ir per Mėlareno ežerą į Vastero uostą.
Pristatyti ir pradėjo plaukioti nauji laivai Lenkijos ir Švedijos linijoje tarp Svinouiscio ir Treleborgo.
Įdomūs pokyčiai vyksta ir jūrų keltų laivyboje tarp Švedijos ir Suomijos. „Viking Line“ savo prestižiniuose keltuose „Viking Glory“ ir „Viking Grace“, kurie varomi suskystintomis gamtinėmis dujomis (LNG), pradėjo naudoti suskystintas biodujas (LBG). Jau ir iki šiol ekologiškai su suskystintomis dujomis plaukioję laivai išmetamų teršalų kiekį su biodujomis sumažintų net 90 proc.
„Viking Line“ vadovybė pateikė ir įdomų faktą, kad suskystintų biodujų naudojimas laivuose gerokai padidino jos jūrų keltų vietų rezervaciją. Su suskystintomis biodujomis jūrų keltus „Viking Line“ planavo naudoti vieną savaitę per Baltijos jūros dieną Suomijoje.
Kompanijos vadovybė teigė, kad keltai „Viking Glory“ ir „Viking Grace“ yra pritaikyti naudoti ne tik LNG ir LBG, bet ir būsimą sintetinį ekologišką kurą, kuris bus gaminamas iš atsinaujinančios energetikos šaltinių.
„Viking Line“ Baltijos jūros versle planuoja išlikti kaip viena inovatyviausių jūrų keltų kompanijų.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Klaipėdos ukrainiečiai savo valstybės šventę paminėjo dainomis
Rugpjūčio24-ąją ukrainiečiai visame pasaulyje mini savo šalies nepriklausomybės dieną. Šią šventę paminėjo ir Klaipėdoje gyvenantys ukrainiečiai. ...
-
Pajūryje – tūkstančiai baikerių3
Šventoji savaitgaliui tapo Baltijos šalių baikerių sostine. Tūkstančiai motociklų užplūdo kurorto gatves, čia vyksta tradicinis festivalis, kasmet sutraukiantis vis daugiau dalyvių. ...
-
Baltijos kelią klaipėdiečiai minėjo skirtingai
Baltijos kelio 35 metų sukaktį klaipėdiečiai minėjo keliose uostamiesčio vietose. Pietinėje miesto pusėje tai buvo jaunatviškas renginys su pramogomis vaikams bei jaunatvišku koncertu. O miesto širdyje, ten, kur stovėjo Šv....
-
Griaunamas dar vienas sovietinis palikimas: vietoj jo – gėlynai ir intrigą keliančios skulptūros25
Kretingos dvaro parke griaunamas sovietmečiu statytas technikumo bendrabutis. Vietoje jo bus atkurti grafų Tiškevičių rūmų parko gėlynai ir galbūt fontanai bei keturių deivių skulptūros. Jos itin intriguoja, nes sovietmečiu dingo, tad muziej...
-
Dėl poetės vardo – mūšis: komentuoja, bet nebalsuoja69
Per kiek daugiau nei dešimt dienų nuo apklausos pradžios dėl S. Nėries gatvės pavadinimo pakeitimo Klaipėdoje savo nuomonę pareiškė vos keturi šimtai klaipėdiečių. Žmonės balsuoja vangiai, tačiau aktyviausios diskusijos &scar...
-
Baltijos prospekto požeminėje perėjoje ims veikti liftai6
Naujosios Baltijos prospekto estakados požeminėje perėjoje įrengtais specialiais liftais neįgalieji dar negali pasinaudoti. Nors perėjoje remonto darbai ir baigti, tačiau objektas oficialiai dar nėra atvertas miestiečiams. ...
-
Vasara dar nustebins karščiais
Vasara nusprendė nepaisyti trumpėjančių dienų bei vis tolyn nuo mūsų nusigręžiančios saulės ir žada dosniai pamaloninti pajūrio gyventojus. Kitą savaitę sinoptikai žada ne tik šilumą, bet ir karščius. ...
-
Dėl naktinio svečio – nerimas4
Klaipėdos priemiesčiuose gyvenančios vienišos moterys nuo šiol miega neramiai. Viena Trušelių gyventoja pranešė, kad naktį sulaukė nekviesto svečio. ...
-
Medis neatlaikė permainingų orų1
Sausio 15-osios gatvėje prie daugiabučio namo nuvirto didžiulis medis. Įvykį užfiksavę klaipėdiečiai baiminasi, kad panašus likimas neištiktų ir kitų šalia stovinčių medžių, kadangi artėjant audringiems rudens orams tokių ...
-
Nemalonūs vaizdai šiurpina: šalia žaidimų aikštelės – išgertuvių linksmybės11
Klaipėdiečius, gyvenančius Neringos skvero ir Debreceno gatvės kvartale, kasdien šiurpina nemalonūs vaizdai – prie vaikų darželio tvoros guolį įsikūrė asocialus asmuo, o šalia žaidimų aikštelės beveik kasdien renkasi i&...