- Inga Levickaitė
- Teksto dydis:
- Spausdinti
-
A. Šalkausko kūrybos ženklų gausu visoje Lietuvoje. Nuotraukose – kryžius Gurionyse, kardinolo Vincento Sladkevičiaus gimtinėje, Žaslių geležinkelio stotyje.
-
Parodoje – tradicinės kryždirbystės paveldas
-
Parodoje – tradicinės kryždirbystės paveldas
-
Parodoje – tradicinės kryždirbystės paveldas
-
Parodoje – tradicinės kryždirbystės paveldas
Lietuvos etnografijos muziejaus Miestelyje, Šaukėnų klebonijos svirno antrame aukšte, atidaryta nauja paroda „Tradicinės kryždirbystės puoselėtojas: Algirdo Šalkausko darbai“. Šis renginys sutapo su naujojo sezono pradžia.
Muziejus – gyvenimo dalis
Auksarankis restauratorius ir medžio skulptorius gimė 1953 m. tremtinių Algirdo ir Aldonos Šalkauskų šeimoje. Tėčio ir mamos šeimos 1941 m. birželio 14 d. buvo ištremtos į Altajaus kraštą, Ongydajaus rajoną, Tengos kaimą. 1968 m., grįžę iš tremties, Šalkauskai apsigyveno Daugirdiškių kaime (Trakų r. sav.).
Baigęs vidurinę, A. Šalkauskas galvojo mokytis tuometėje Žemės ūkio akademijoje, rinktis miškininko profesiją, tačiau mėgo drožti ir įstojo į Kauno taikomosios dailės technikumą (dabar Kauno kolegija). Ten studijavo meninio medžio apdirbimo specialybę.
Po studijų, 1976 m., pradėjo dirbti Lietuvos etnografijos muziejuje, į kurį pakvietė direktorius Vytautas Stanikūnas (1924–2022), dėstęs A. Šalkauskui etiką ir estetiką. Nuo tada jaunasis medžio restauratorius ir susiejo savo gyvenimą su Rumšiškėmis. Muziejus – pirma ir vienintelė A. Šalkausko darbovietė, kurioje dera širdžiai mielas darbas, kūryba, pomėgis. Ši dermė ne tik leidžia pagydyti muziejines vertybes ir dovanoti joms naują gyvenimą, bet ir įkvepia sukurti nuostabių medžio darbų.
Drožinių įvairovė
A. Šalkauskas išdrožė daugiau kaip 80 kryžių, koplytėlių, antkapinių paminklų, dekoratyvinių skulptūrų, daugiausia – iš ąžuolo. Darbų struktūrą autorius grindžia tradicinėmis formomis, tačiau jas savitai interpretuoja, papildo savo fantazija. Skulptūrėlėms būdinga stilizacija.
Įspūdingi ir mažesni A. Šalkausko darbai – puošnūs drožiniai, kuriuos pats vadina lentomis, įvairūs suvenyrai, skulptūrėlės, puošti simboliniais ornamentų motyvais. Juos tarsi galima perskaityti, nes kiekviena detalė – apgalvota, turi tam tikrą reikšmę – pavyzdžiui, ąžuolo lapai simbolizuoja stiprybę, gėlių žiedai – vaikelius, paukšteliai – meilę.
A. Šalkauskas dalyvavo tautodailės parodose Lietuvoje, JAV, Didžiojoje Britanijoje ir Vokietijoje. Daugybė jo kūrinių yra ne tik Lietuvoje, bet ir visame pasaulyje.
Kryžius ir koplytstulpius kaip antkapinius paminklus A. Šalkauskas drožė jau sovietmečiu. Viešose vietose juos statyti buvo griežtai draudžiama, bet žmonės užsakydavo slapčia Kryžių kalnui. Atgimimo metais darbas ypač suintensyvėjo. Tuomet A. Šalkausko drožti kryžiai daugiausia buvo skirti tremtinių ir politinių kalinių kančioms atminti. 1987 m. sukurtas ir Kaišiadorių katedros fasadą puošiantis kryžius iškilmingai pašventintas 1989 m. birželio 14-ąją – tą dieną, kai buvo ištremti tėveliai.
A. Šalkausko darbai statyti ne tik šventoriuose, prie kelių, bet ir prie sodybų, partizanų žūties vietose, kapinėse. Graži kūrybinė bendrystė ir bičiulystė jungė su architektu, kalviu Zenonu Sakalausku (1933–2013), kuris pagal A. Šalkausko brėžinius darė metalines koplytstulpių ir stogastulpių viršūnes.
Priemonės: kryždirbio darbo įrankiai. / R. Žatausko nuotr.
Tradicijos tęstinumas
Kaip kūrėjui, A. Šalkauskui brangūs visi jo darbai, tačiau išskirtiniai tie, kuriems galėjo skirti daugiausia laiko, neskubėdamas ieškoti detalių, puošmenų. Tai originalūs kryžiai kardinolui Vincentui Sladkevičiui (1920–2000) Guronių kaime, Sladkevičių sodybos vietoje, ir senosiose kapinėse Užgirėlio kaime (abu – Kaišiadorių r. sav.).
Dalis kryžių – kopijos pagal išlikusius paminklus ar fotografijas. Naujausias darbas išdrožtas 2023 m. – kryžiaus, stovėjusio Salako (Zarasų r. sav.) apylinkėse, kopija Lietuvos etnografijos muziejuje.
Šiuolaikinis, pasikeitęs kraštovaizdis, bet jo fone rymantis kryžius simbolizuoja kryždirbystės tradicijos gyvybingumą, tęstinumą ir reikalingumą, kuriuos savo darbais ir siekia perduoti autorius. Kryžius visada buvo ir yra statomas su intencija, prašant pagalbos, apsaugos, dėkojant, prisimenant. Tai sakralus kūrinys, kuris įprasmina visų mūsų kelionę šioje Žemėje, skatina susimąstyti ir primena Dievo gailestingumą.
Paroda susideda iš kelių dalių – A. Šalkausko kryžių, esančių Kaišiadorių rajone, fotografijų, kryždirbio amatą pristatančios instaliacijos, kampelio vaikams, kuriame galima sudėlioti nedidelius kryželius, iliustruoto darbų albumo.
Atskiroje erdvėje lankytojai gali pasižiūrėti muziejaus fotografo Rimgaudo Žaltausko sukurtą filmą simbolišku pavadinimu „Dievdirbys“, kuriame pasakojama apie kryžiaus kūrimą iki jo pastatymo ir pašventinimo. Išleistas ir atvirukas su A. Šalkausko padaryta Vinco Svirskio (1835–1916) kryžiaus kopija.
2013 m. apie A. Šalkauską buvo sukurta virtuali paroda „Algirdo Šalkausko stebuklai iš medžio“. Ją galima pamatyti muziejaus interneto svetainėje.
2008 m. UNESCO komisija Lietuvos kryždirbystę ir kryžių simboliką įtraukė į Reprezentatyvųjį žmonijos nematerialaus kultūros paveldo sąrašą. Tai yra pasaulyje analogų neturintis šedevras, ne tik liudijantis gyvąją tradiciją, bet ir pasižymintis unikalia kultūrine raiška. Kryždirbystės tradicija buvo išsaugota tiek XIX a., tiek sovietinės okupacijos laikotarpiais.
Lietuvos etnografijos muziejuje saugomas didelis medinių kryžių, stogastulpių, koplytstulpių, koplytėlių rinkinys. Dalį galima pamatyti Aukštaitijos sektoriaus Račkiškės koplyčioje ir šventoriuje.
Kas? Paroda „Tradicinės kryždirbystės puoselėtojas: Algirdo Šalkausko darbai“. Šis renginys sutapo su naujojo sezono pradžia. Rengė Inga Levickaitė, Lina Jonikė, Justas Rimavičius, Daiva Zubrienė, R. Žaltauskas.
Kur? Lietuvos etnografijos muziejaus Miestelyje, Šaukėnų klebonijos svirno antrame aukšte.
Kada? Veikia iki spalio 15 d.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Pagrindinis Lokarno kino festivalio prizas atiteko S. Bliuvaitės filmui „Akiplėša“
Pagrindinis Šveicarijoje vykstančio Lokarno kino festivalio prizas „Auksinis leopardas“ atiteko režisierės Saulės Bliuvaitės debiutiniam ilgo metro filmui „Akiplėša“, šeštadienį pranešė Kultūr...
-
Samylų įlankoje – mistinė istorija „Laumės juostos – apžavai“1
Paskutinį rugpjūčio šeštadienį „Pėdos marių dugne“ vienai dienai vėl sugrąžins Kauno marių užlietus kaimus. Laumių legendos išnirs Samylų įlankoje. ...
-
Kretinga tampa elitinio kultūros renginio miestu: bažnyčioje – ypatinga muzika4
Kretinga tampa elitinio kultūros renginio miestu, kurį atranda vis daugiau Lietuvos žmonių ir svečių iš užsienio. Čia Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčioje šiemet aštuntą kartą vyksta tarp...
-
Pažintis su Japonija – per vardų rašymą2
Trys japonų kalbos abėcėlės – hiragana, katakana ir kanji – su jomis susipažino ir savo vardą japoniškai rašyti mokėsi saujelė klaipėdiečių. Kūrybinio užsiėmimo dalyviai išgirdo, kaip japonų kalboje ne tik ra&sca...
-
Katės – festivalio žvaigždės1
Šokinėjančios ant spintelių, grojančios pianinu, mušančios šunis, plaukiojančios baseine katės iš viso pasaulio – 73 minučių trukmės filme. Tai jau kelerius metus JAV ir Kanadoje sparčiai populiarėjantis renginys &...
-
A. Samuolis. Budėjimas prie ištakų1
Antano Samuolio paroda M. K. Čiurlionio dailės galerijoje yra dar vienas muziejaus koziris, gyvo archyvo magija, akistata su klasika. Kiekvienas naujas susitikimas su bet kurio menininko kūriniais yra naujas menininko įvertinimas. Paroda „Antano Samu...
-
Baltijos kelio proga latvis pradėjo bėgti 678 kilometrus iš Vilniaus į Taliną8
Minint Baltijos kelio 35-metį, Latvijos bėgikas Rūdolfas Birnbaumas penktadienį pradėjo 678 kilometrų bėgimą iš Vilniaus į Taliną. ...
-
Mirė poetas A. Mikuta7
Eidamas 82-uosius metus trečiadienį mirė poetas, vertėjas Algimantas Mikuta, pranešė Lietuvos rašytojų sąjunga. ...
-
Kaune – visą parą trunkantis sutartinių maratonas: tikrai spėsite ir pasiklausyti, ir padainuoti13
Žolinės laikotarpiu Kaune jau penktą kartą vyksta unikalus renginys „Suburtynė“. Jo metu 24 valandas nepertraukiamai giedamos sutartinės. Sutartinių maratonas startavo trečiadienį vidurdienį ir M. K. Čiurliono dailės muziejaus kiemelyje...
-
Trečiojo Kalniečių parko skaityklos sezono uždaryme – „dzūkodelika“ ir šokiai3
Kauno Vinco Kudirkos viešoji biblioteka visą vasarą kvietė į dainų ir šokių užsiėmimus Kalniečių parko skaitykloje. Kitą savaitę šių renginių ciklą, o tuo pačiu ir trečiąjį skaityklos sezoną užbaigs net du pasirodymai....