- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Buvusi Jungtinių Tautų (JT) Žmonių su negalia teisių komiteto pirmininkė prof. Theresia Degener pastebi, kad aukščiausių rezultatų universitetuose galima pasiekti tik įtraukties sąlygomis: „Nėra susipriešinimo tarp žmonių su negalia įtraukties ir akademinio meistriškumo.“
Svajonės išsipildymas
Bochumo taikomųjų mokslų universiteto (TMU, Vokietija) profesorė T. Degener yra pasaulyje žinoma žmonių su negalia teisių ekspertė, išplėtojusi žmogaus teisėmis grįstą negalios modelį, prisidėjusi prie JT Neįgaliųjų teisių konvencijos rengimo. Ji vadovauja TMU mokslinių tyrimų centrui BODYS. Šiuo metu ji, nors ir neturėdama rankų, sėkmingai keliauja po Baltijos šalis viena vairuodama individualiai jai pritaikytą kemperį.
Mokslininkė sako, kad darbas Jungtinėse Tautose jai buvo svajonės išsipildymas, nors tapti Žmonių su negalia teisių komiteto pirmininke ji neplanavo – tuo metu augino du sūnus ir dėstė universitete Vokietijoje. Darbas komitete vertinant JT Neįgaliųjų teisių konvencijos šalių narių ataskaitas dėl konvencijos įgyvendinimo jose, be to, stiprinant Konvencijos jurisprudenciją, buvo įtemptas metas, pareikalavęs daug jėgų, tačiau kartu ir sėkmingas, nes pavyko nemažai nuveikti. Ketverius metus kartu su prof. T. Degener šiame komitete dirbo ir Vytauto Didžiojo universiteto (VDU) Socialinio darbo katedros profesorius Jonas Ruškus.
Sprendžia problemas
Profesorė yra organizavusi penkiolika doktorantūros tyrimų projektų, skirtų žmonių su negalia teisėms, – smurto prieš moteris su negalia, sąveikinės diskriminacijos ir kitomis temomis.
„Naujausias mūsų tyrimų projektas buvo skirtas žmonėms, kurie turi daugiau nei po vieną negalią ir kurie bent 20 metų gyveno globos institucijose ir negali bendrauti įprastai kaip visi žmonės, kuriems reikalingi alternatyvūs bendravimo būdai. Paprastai šių žmonių požiūris yra mažai girdimas, nežinomas, nes tyrimuose apie juos dažniausiai kalbinami juos prižiūrintys asmenys, tėvai ir pan., bet ne jie patys. Tad projekte išvystėme bendravimo su jais tiesiogiai būdus ir išsiaiškinome, kokia yra jų pačių savarankiško gyvenimo vizija. Tai buvo didelis iššūkis, bet viskas pavyko puikiai ir prisidėjo prie žmonių su negalia deinstitucionalizacijos – išlaisvinimo iš globos institucijų – Vokietijoje“, – sako prof. T. Degener.
Tai buvo didelis iššūkis, bet viskas pavyko puikiai ir prisidėjo prie žmonių su negalia deinstitucionalizacijos – išlaisvinimo iš globos institucijų.
Planuojama, kad VDU mokslininkė kaip kviestinė dėstytoja ir vizituojanti profesorė kvies studentus diskutuoti žmogaus teisių ir negalios temomis socialinio darbo magistro studijų programose, įskaitant Socialinio darbo krizių kontekste specializaciją. Profesorė turi daug dėstymo užsienyje patirties – Vakarų Kyšulio universitete Pietų Afrikoje ji prisidėjo prie Negalios ir žmogaus teisių tyrimų centro įsteigimo, o Mastrichto universitete Nyderlanduose padėjo atidaryti Teisės kliniką, kurioje teisės studentai ir socialiniai darbuotojai sprendžia realias asmenų problemas, susijusias su žmogaus teisėmis. Analogiška klinika veikia ir Vytauto Didžiojo universitete.
Koordinatoriaus būtinybė
Aptardama universitetų įtraukties ir negalios politikos klausimus, prof. T. Degener tikina, kad kiekviena aukštojo mokslo institucija tiesiog privalo turėti koordinatorių, atsakingą už negalios klausimus. Profesorė susitiko su VDU Negalios reikalų vyr. koordinatore Migle Janušauskaite, su kuria aptarė VDU Negalios politiką ir jos įgyvendinimą universitete, studentų su negalia priėmimą, jiems tinkamą studijų sąlygų pritaikymą.
„Manau, labai svarbu turėti tokį žmogų universitete. Šiuo metu TMU turime tris darbuotojus, dirbančius šioje srityje: koordinatorių studentams su negalia, ombudsmeną darbuotojams su negalia ir prieinamumo pareigūnę, kuri dar nauja mūsų universitete ir padarė bene didžiausių pokyčių, užtikrino, kad mūsų tinklalapis būtų pritaikytas asmenims su negalia“, – sako mokslininkė.
Svarbios konsultacijos
Prieinamumo klausimai universitetų dėstytojams neretai yra naujiena, sritis, kurioje jie gali turėti spragų. Pavyzdžiui, kas yra prieinamas dėstymas, ką daryti, jei vienas studentas yra neregys, kitas – sėdi neįgaliojo vežimėlyje, o trečias turi psichosocialinę negalią, dar kiti gali turėti visą rinkinį negalių.
„Konsultuojame dėstytojus, patariame, ką tokiais atvejais daryti, kaip užtikrinti tinkamą sąlygų pritaikymą, bet kartu išvengti ir diskriminacijos, elgiantis su kiekvienu studentu vienodai ir deramai. Rengiame mokymus dėstytojams, kuriuose jie dalyvauja savanoriškai, tačiau už tai jiems suteikiamas papildomas finansavimas. Tai prisidėjo prie reikšmingų pokyčių, nes dabar žmonės apie tai galvoja, studijų pritaikymas tapo įprasta praktika“, – sako prof. T. Degener.
Buvusi JT Žmonių su negalia teisių komiteto pirmininkė yra įsitikinusi, kad itin svarbu universitetuose įdarbinti kuo daugiau žmonių su negalia, kurie galėtų eiti dėstytojų ir administracijos darbuotojų pareigas. Dėstytojai ir darbuotojai su negalia paprastai stipriai prisideda prie tinkamo sąlygų pritaikymo universitete. Žmonės su negalia, atliekantys mokslinius tyrimus, dažnai gali pasiūlyti itin vertingų įžvalgų. Jie sukuria įvairovės kultūrą, kuri atveria galimybių naujoms patirtims, skatina kurti ir plėtoti naujas žinias.
Per pokalbį su VDU atstovais prof. T. Degener aptarė ir opesnius klausimus, pavyzdžiui, atvejus, kai negalia užkerta kelią žmonėms dirbti arba studijuoti universitete, – kartais tokiems žmonėms tiesiog tenka pasakyti ne.
„Nėra taip, kad visada reikia priimti žmogų su negalia. Jei jis net su jam reikalinga pagalba negali atlikti pačių paprasčiausių studijų programos užduočių, tuomet jo priimti negalima. Tokia yra sistema – ji galioja ir žmonėms su negalia, ir be jos“, – akcentuoja ekspertė.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Unikalaus žygio jubiliejaus proga V. Urbonas vėl paniro į Nemuną2
Ketvirtadienio vakarą Kaune, Santakoje, sutiktas Vidmantas Urbonas, dalinai pakartojęs savo unikalų žygį Nemunu, atliktą prieš ketvirtį amžiaus. ...
-
Lietuvos kariuomenei už 1,3 mln. eurų pristatyti vokiški pistoletai-kulkosvaidžiai4
Lietuvos kariuomenei už 1,3 mln. eurų pristatyti pistoletai-kulkosvaidžiai, pagaminti Vokietijos įmonės „Heckler & Koch GmbH“, ketvirtadienį pranešė Krašto apsaugos ministerija. ...
-
Vilniuje piketuojantys pareigūnai: norime saugiai grįžti į namus pas šeimas3
Per tris mėnesius Pravieniškėse nuo kalinčiųjų nukentėjus keturiems pareigūnams, keliolika jų kolegų ketvirtadienį surengė piketą prie Lietuvos kalėjimų tarnybos dėl geresnių sąlygų užtikrinant darbuotojų saugumą jų darbo vietose. ...
-
Mokslo metus Klaipėdoje pradės daugiau nei 23 tūkst. mokinių
Mokslo metus rugsėjį Klaipėdoje pradės daugiau nei 23 tūkst. mokinių. Klaipėdos miesto savivaldybės duomenimis, uostamiesčio mokyklos nuo rugsėjo 2 d. ruošiasi priimti beveik 2 tūkst. pirmokų. ...
-
Kėdainių rajone – gaudynės: sulaikyti penki neteisėti migrantai
Kėdainių rajone per policijos gaudynes sulaikyti penki neteisėti migrantai, ketvirtadienį BNS patvirtino Valstybės sienos apsaugos tarnyba (VSAT). ...
-
Profesinė sąjunga: bausmių sąlygos švelnėja, tačiau tik „popieriuje“
Pareigūnų profesinės sąjungos atstovai sako, kad kalėjimo darbuotojų užpuolimai gali būti susiję ir su teisėtu nuteistųjų poreikių nepatenkinimu, tai gali būti susiję su tinkamos infrastruktūros nebuvimu. ...
-
Apie sodybos griovimą pasisakė ir A. Bosas: čia yra nuostolis, o ne investicija5
Buvęs politikas Antanas Bosas teismo sprendimu ėmė griauti savo neteisėtą prabangią sodybą Vilniaus rajone. O vietos valdžiai siurprizas, kad apie veiksmus jos žemėje niekas neinformavo. Sklinda įtarimai, kad verslininkas net iš griovimo band...
-
Karšti orai kol kas nesitraukia: ką vasaros pabaigai žada sinoptikai?2
Vasaros pabaiga lepina karštais orais. Žmonės ir toliau perka ledus, lankosi paplūdimiuose ir tikisi, kad vasara nesitrauks dar ir rugsėjį. ...
-
Pavojinga įgriuva Klaipėdoje – jau sutvarkyta5
Daugiau nei prieš savaitę Pirmojoje Melnragėje paspirtuku važiavęs vyras, nepastebėjęs nedidelės šaligatvio įgriuvos, parkrito ir susilaužė raktikaulį. Apie tai buvo paskelbta „Klaipėdos“ straipsnyje. Uostamiesčio savival...
-
Paskelbta, kur amžino poilsio atguls jaunas ūkininkas D. Sabulis11
Savaitgalį ūkininkų bendruomenę pasiekė liūdna žinia – per nelaimingą atsitikimą mirė Dainius Sabulis, vienas aktyviausių Kėdainių krašto ūkininkų, pranešė portalas agrobite.lt. Tiesa, jau yra atskleista mirusio jauno vyro a...