- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Šiandien minima Pasaulinė psichikos sveikatos diena. Psichiatrai sako, kad Lietuvoje, kaip ir visame pasaulyje, daugiau auga ne sunkių psichikos ligų, o lengvesnių ligų kaip nerimas, lengvos ar vidutinio sunkumo depresijos ar nemigos skaičiai. LNK žurnalistė kalbino vilniečius, klausdama jų, kaip šie mato situaciją, taip pat kalbėjosi su gydytoju psichiatru Martynu Marcinkevičiumi.
„Dabar tai daug visokiausių dalykų, kur tikrai liūdna žiūrėt – internete, Žiniose. Bet taip jau nepasakysiu, kad labai baisiai. Mano aplinkoje niekas neserga. Tai į daug dalykų liūdna žiūrėti. Nėra laiko depresijoms, reikia greičiausiai kažką veikti“, – teigė kalbinta praeivė.
„Sportuoti reikia ir nebus depresijos. Mano aplinkoje galbūt yra žmonės, kurie yra jautrūs sezoniniams dalykams, pavasarį, rudenį. Bet visumoje tvarkosi žmonės“, – sakė kitas vilnietis.
„Manau, kad situacija smarkiai pagerėjus. Aš pats į Lietuvą grįžau labai neseniai ir manau, kad yra smarkiai pagerėjus. Yra daug laimingų, besišypsančių žmonių. Manau, prastai prieš 10 metų buvo. Dabar, man atrodo, žmonės daug daugiau sportuoja, aktyviai leidžia laiką, dėl to gal ir emocinė sveikata geresnė yra. Ir, manau, ekonomiškai čia viskas irgi koreliuoja. Smarkiai pagerėjusi situacija ir žmonės daug laimingesni“, – savo nuomonę išsakė Vilniaus gyventojas.
Visas LNK reportažas – vaizdo įraše:
Apie tai, kokias tendencijas mato specialistai, LNK žurnalistė kalbėjosi su Vilniaus psichikos sveikatos centro vadovu, gydytoju psichiatru Martynu Marcinkevičiumi.
– Nors kalbinti žmonės sakė, kad viskas gerai, tiesiog reikia sportuoti, kokias tendencijas matote jūs, kokia ta lietuvių sveikata?
– Na, deja, mes matome truputį kitokias tendencijas. Džiugu, kad žmonės gatvėse optimistiški ir, aišku, tikrai neserga tiek daug žmonių, bet didėjimas susirgimų yra. Aišku, didėja ne tų sunkiųjų ligų, o tokių pakankamai lengvų ligų kaip neurozės, nerimo sutrikimai, lengva ir vidutinio sunkumo depresija, nemiga. Jie sutrikdo žmogaus savijautą ir iš dalies socialinį funkcionavimą, bet aplinkiniams dažnai nėra matoma. Ir ši tendencija turi dvi priežastis.
Pirmoji priežastis yra ta, kad visame moderniame pasaulyje šitų susirgimų daugėja, nes, paprasčiausiai, mūsų smegenys nebesugeba adaptuotis prie tokio greito gyvenimo tempo, labai didelių reikalavimų, didžiulių kiekių informacijos, kuris ateina per mūsų dabartines įvairias elektronines sistemas – tai yra darbai su kompiuteriu, socialiniai tinklai ir t t. Tiesiog žmogaus smegenys evoliuciškai nepritaikytos tokiam tempui ir tokiam informacijos kiekiui ir tai atsiliepia. Be abejo, nepagerino situacijos ir Covid-19 situacija, tie dveji metai ypač jauniems žmonėms stipriai atsiliepė. Na, ir dabar daliai žmonių tas karas, kuris vyksta visai šalia mūsų, taip pat neprideda pasitikėjimo ateitimi.
– Kalbant apie nerimą, nemigą, ar yra skirtingai vertinama pasaulyje ir Lietuvoje? Tarsi Lietuvoje dažnai išgirsti, tai tu nesijaudink, jeigu tai nerimas, arba, tai tu eik anksčiau miegoti. Ar Lietuvoje taip žiūrima, kad tai nėra liga, nėra sutrikimas, čia nieko tokio?
– Taip, jūs teisi. Šiaip, ta vadinama stigma, ta psichikos ligų baimė ir kai kurių simptomų nuvertinimas yra visame pasaulyje, bet, neabejotinai, šitose postsovietinėse šalyse jis yra žymiai didesnis, taip pat ir Lietuvoje. Yra geras dalykas tas, kad tai mažėja. Ir jauni žmonės turi tų baimių ir stigmų mažiau, drąsiau kreipiasi ir nebijo apie tai šnekėti. Aišku, vyresnioji karta dar ir savyje labai stiprių baimių turi, ir patys nesikreipia, ir labai dažnai net savo kenčiantį artimą apkalbinėja.
Aš čia galėčiau palyginti, jei susilaužei koją, sakyčiau „eik“, tai gali gal eiti, tik labai skaudės ir kreivai koja sugis. Tai čia lygiai taip pat. Kaip aš visada sakau, smegenys yra kur kas sudėtingesnis organas negu širdis ir negu kaulai. Bet kai kažką ištinka infarktas arba susilaužo koją, tai kažkodėl niekas nesiūlo susitvarkyt pačiam. Tai smegenys, be abejo, žymiai sudėtingesnis organas. Tai tikrai susiremontuot pačiam neišeis ir tas veda prie labai liūdnų dalykų. Nes, ar tai būtų, sakysim, kraujospūdžio pakilimas negydomas, tai jis dažniausiai priveda prie infarktų, insultų.
Turint cukrinį diabetą, jei mes nekoreguosim cukraus kiekių, žinom, kad bus labai skaudžių ir negrįžtamų pasekmių. Kaip ir su kiekviena liga, jeigu jos negydai, ji progresuoja. Ir kalbant apie vieną labiausiai paplitusių ligų, kaip depresija, tai lengvą depresiją užtenka dažniausiai koreguoti be medikamentų, yra psichologinių konsultavimų, psichoterapija, gyvenimo būdo korekcija. Negydoma ji dažniausiai pereina į vidutinę, o po to kartais ir į sunkią.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Lytiškumo ugdymo ekspertė: svarbu matyti asmenis29
Artėjantys mokslo metai, dažnam jaunam žmogui atnešantys ir naujų socialinių situacijų ir iššūkių, – vertinga proga suaugusiesiems sugrįžti prie lytiškumo ugdymo temos ir užmegzti dialogą su vaiku. Ką vis dėlto a...
-
Vartotojų favoritai – žinomi lietuviški prekių ženklai
Pirkėjai Lietuvoje favoritais laiko gerai žinomus lietuviškus prekių ženklus ir yra įsitikinę dėl jų kokybės, rodo maisto produktų vartojimo tendencijų tyrimas. ...
-
Kaip psichologiškai pasiruošti rudeniui?7
Ruduo – puikus metas pradėti naujus darbus, siekti paaukštinimo ir išsikelti naujų tikslų. Ir nors daugumai žmonių rugsėjį nuotaika gerėja, nereikėtų apsikrauti per daug, nes atėjus lapkričiui daugumos nuotaika prastėja. Apie t...
-
Vaikas nenori į mokyklą: galbūt metas pasikalbėti su savimi?5
Artėjant rugsėjui, tėveliai tikisi, kad atžalos su džiaugsmu pasitiks naujuosius mokslo metus. Vis dėlto kartais moksleivis ima ir pareiškia visai nenorintis eiti į mokyklą. Kas tai – nekalta vaiko emocija ar rimta problema? Pasak speciali...
-
Kaip neapsunkinti mokslo metų pradžios?
Paskutinės savaitės prieš pirmą vaiko Rugsėjo 1-ąją – nebetinkamas laikas nei sustiprintoms skaitymo ar rašymo pamokoms, nei jokiam būsimo mokinuko muštravimui. Ir vaikui, ir jo tėvams svarbu nusiraminti, ragina Vilniaus &Sca...
-
Iš atostogų malonumų – į rugsėjo pareigas1
Grįžimas į mokyklą po atostogų daugeliui moksleivių kelia iššūkių. Nerūpestingą dienotvarkę keičiant griežtesniam ritmui, dažnas ima jausti įtampą ar nerimą. Kaip padėti atžalai, kad prasidėję mokslo metai keltų kuo mažiau ...
-
Rugsėjo 1-oji jau ant nosies: kaip padėti savo atžalai sugrįžti į ritmą?3
Tikriausiai daugelis vaikų pastaruoju metu sulaukė klausimų: „Ar lauki Rugsėjo 1-osios? Ar nori į mokyklą?“. Apie tai, kaip padėti savo atžalai, jei ji nenori eiti į ugdymo įstaigą, LNK žurnalistas kalbėjosi su „Vaikų linijos&ld...
-
Tobulumo siekis – ne visada naudingas
„Kuo būsi, kai užaugsi?“ – šį klausimą pirmą kartą dažniausiai išgirstame labai anksti. Įvairiais lūkesčiais žmogus apipinamas nuo mažens, o augant šie lūkesčiai nuolat didėja. Vis dėlto per didelis spaudi...
-
Vaikų nerimo priežastis – Rugsėjo 1-oji4
Daugumai vaikų artėjanti Rugsėjo 1-oji tampa tęstinio nerimo priežastimi. Grįžimas į mokyklą moksleivius dažniausiai priverčia nerimauti dėl įtemptos mokymosi rutinos. Kai kurie baiminasi dėl galimų patyčių. O vaikai, kurie pereina į kitą mo...
-
Vaikų savarankiškumo ugdymas: pamokas turi išmokti ir tėvai
Rugsėjo 1-ąją, kai tėvai gabens į ugdymo įstaigas savo vaikus, automobiliai vėl užkimš miestus. Ar šiuolaikiniai moksleiviai tikrai tokie nesavarankiški? Kokius namų darbus vasarą galėtų atlikti ne tik atostogaujantys moksleivi...