- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
„Dabar Panevėžio rajono laukuose ežerai tyvuliuoja, – vasario pabaigoje teigė Lietuvos ūkininkų sąjungos Panevėžio skyriaus pirmininkė Danguolė Kuzmienė. – Dėl nusidėvėjusių melioracijos sistemų, įrengtų daugiau kaip prieš pusšimtį metų, ūkininkai praranda dalį, o kartais ir visą derlių.“
Kritinė melioracijos būklė
Kaip pažymi Žemės ūkio ministerijos (ŽŪM) Melioracijos, žemės ūkio žemės ir infrastruktūros departamento Melioracijos ir infrastruktūros skyriaus patarėja Violeta Važnevičienė, valstybei nuosavybės teise priklausančių 54 proc. melioracijos inžinerinių statinių nusidėvėjimo lygis siekia net 74,4 proc. ir toliau krinta po 1 proc. kasmet. „Iš 2,5 mln. ha nusausintų drenažu žemės ūkio naudmenų 2 mln. ha esantis drenažas yra kritinės būklės“, – akcentavo ŽŪM atstovė.
Pasak jos, lėšų poreikis tik blogos būklės melioracijos inžineriniams statiniams rekonstruoti yra gerokai perkopęs 1 mlrd. eurų.
„Panevėžio rajonas yra viena daugiausia melioracijos sistemų turinčių vietovių Lietuvoje. Melioracijos sistemos įrengtos 115,5 tūkst. ha žemės plote. Nors pastaraisiais metais šiems įrenginiams tvarkyti rajonas gauna nemažai lėšų, atnaujinta nedidelė jų dalis. Per metus galime rekonstruoti po 180–200 km griovių, o jų rajone yra apie 2 tūkst. km. Dėl nusidėvėjusių melioracijos sistemų lietingais metais ūkininkai praranda dalį derliaus, o kai kur – ir visą“, – padėtį apibūdino Panevėžio rajono savivaldybės administracijos Žemės ūkio skyriaus vedėja Zita Bakanienė.
Melioracijai numatyta 11,2 mln. eurų
ŽŪM, įvertinusi kritinę melioracijos inžinerinių statinių būklę, jų atnaujinimą įtraukė į Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginį planą (SP). Jame numatytos intervencinės priemonės „Investicijos į melioracijos sistemas“ tikslas – pasinaudojant parama rekonstruoti esamas melioracijos sistemas, sudarant galimybių ūkiams didinti veiklos produktyvumą, užtikrinti tvarią vandens apsaugą nuo taršiųjų medžiagų.
Dėl nusidėvėjusių melioracijos sistemų lietingais metais ūkininkai praranda dalį derliaus, o kai kur – ir visą.
Paraiškos paramai gauti pagal šią intervencinę priemonę priimamos nuo kovo 1 d. iki balandžio 30 d.
Remiamos veiklos ir šiemet joms numatytos lėšos: reguliuojamojo drenažo įdiegimas į esamas rekonstruoti melioracijos sistemas (4 mln. eurų);
esamų melioracijos sistemų rekonstravimas (7,2 mln. eurų).
Galimi pareiškėjai
„Panevėžio rajono savivaldybė paraišką paramai gauti pagal intervencinę priemonę „Investicijos į melioracijos sistemas“ pateikė praėjusių metų rudenį. Nors finansavimo sutartis su Nacionaline mokėjimo agentūra dar nepasirašyta, bet suskaičiavę balus manome, kad paramą gausime. Šias lėšas panaudosime melioracijos sistemoms atnaujinti Jotainių, Mikėnų, Vadoklių kadastro vietovėse. Tikimės sutvarkyti 19 km griovių ir du tiltus. Per šį kvietimą irgi teiksime paraišką. Norime sutvarkyti Perekšlių ir Sujetų kadastro vietovės melioracijos sistemas. Ūkininkams, kurių žemėje vykdomi šie projektai, finansiškai nereikia prisidėti. Šiems projektams 65 proc. reikalingų lėšų skiriama iš SP, 35 proc. – Panevėžio rajono savivaldybės indėlis. Visi įrenginiai yra valstybės turtas, o juos sutvarkius tiesioginę naudą gaus tose teritorijose dirbantys ūkininkai“,– pažymėjo Z. Bakanienė.
„Ūkininkauju Biržų rajone. Dėl nusidėvėjusių melioracijos sistemų laukų būklė apgailėtina. Susibūrę į asociaciją „Papilio melioracija“ 2023 m. rudenį pateikėme paraišką paramai pagal intervencinę priemonę „Investicijos į melioracijos sistemas“ gauti. Tikimės, kad bus skirtas finansavimas“, – lūkesčiais dalijosi asociacijos pirmininkas Tomas Trečiokas, pristatydamas dar vieną pareiškėjų grupę. Ir patikino, kad tarp ūkininkų dėl šios paramos nekyla nesutarimų, nors asociacija turės dengti 35 proc. tinkamų finansuoti išlaidų.
Be savivaldybių, melioracijos sistemų naudotojų asociacijų, paraiškas paramai pagal intervencinę priemonę „Investicijos į melioracijos sistemas“ gali teikti žemės ūkio veikla užsiimantys subjektai, fizinių ir (ar) juridinių asmenų, kurių teisėtais pagrindais valdomos žemės ribos sutampa su konkrečios (rekonstruojamos) melioracijos sistemos ribomis, grupės. Visos pareiškėjų grupės paraiškas teikia kartu su savivaldybe, o jų partnerystė turi būti įtvirtinta jungtinės veiklos sutartimis.
Ūkininkams, kurių žemėje vykdomi šie projektai, finansiškai nereikia prisidėti. Šiems projektams 65 proc. reikalingų lėšų skiriama iš SP, 35 proc. – Panevėžio rajono savivaldybės indėlis.
Galima paramos suma
„Pernai teiktoje paraiškoje nurodėme didžiausią paramos sumą – 300 tūkst. eurų. Tiek pat paramos prašysime ir per šių metų kvietimą teikdami paraišką“, – sakė Panevėžio rajono savivaldybės administracijos Žemės ūkio skyriaus vedėja Z. Bakanienė.
Kaip nurodoma paramos teikimo taisyklėse, iki 300 tūkst. eurų parama teikiama pareiškėjams, ketinantiems rekonstruoti esamas melioracijos sistemas. Šios paramos intensyvumas – 65 proc. visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų.
Planuojantiems įdiegti reguliuojamąjį drenažą į esamas rekonstruotas melioracijos sistemas didžiausia galima paramos suma projektui – iki 40 tūkst. eurų. Pagal šią veiklą finansuojama 80 proc. visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų.
Tinkamos investicijos
Įgyvendinantiems esamų melioracijos sistemų rekonstravimo projektus tinkamos finansuoti išlaidos yra melioracijos statinių (išskyrus drėkinimo sistemas) rekonstravimas, naujų įrenginių ir (ar) įrangos, skirtos projekto reikmėms, pirkimas.
Vykdantiems reguliuojamojo drenažo į esamas rekonstruotas melioracijos sistemas įdiegimo projektus tinkamomis finansuoti investicijomis laikomos reguliuojamojo drenažo sistemų naujų įrenginių ir (ar) įrangos įdiegimo į esamas rekonstruotas melioracijos sistemas išlaidos, aplinkosauginių investicijų įrengimo išlaidos, taip pat naujų įrenginių ir (ar) įrangos, skirtos projekto reikmėms, pirkimo išlaidos, neviršijančios turto rinkos vertės.
Pagal abi priemonės veiklas remiamos bendrosios išlaidos. Jų finansuojama dalis gali būti ne daugiau kaip 8 proc. visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų, įskaitant konsultavimo projekto parengimo ir įgyvendinimo klausimais išlaidas, kurios negali viršyti 10 proc. projekto bendrųjų išlaidų.
Užs. 1883118
![](/img/dmn-pr-kd.png)
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Vyriausybė pritarė siūlymui paskolas refinansuoti greičiau ir paprasčiau
Vyriausybė trečiadienį pritarė Finansų ministerijos kartu su Lietuvos banku (LB) parengtam būsto paskolų refinansavimo įstatymo projektui, kuriuo siūlo paskolos procesą padaryti greitą, paprastą ir nemokamą. Pataisas dar turės priimti Seimas. ...
-
G. Nausėda pasirašė pataisas dėl naminukės legalizavimo kaimo turizmo sodybose1
Prezidentas Gitanas Nausėda pasirašė įstatymo pataisas, kuriomis Seimas leido ūkininkų kaimo turizmo sodybose legaliai gaminti naminukę. ...
-
Vyriausybei siūloma skirti dar 42 mln. eurų „Via Baltica“ ir A. Meškinio tilto statyboms3
Vyriausybė skyrė dar 42,3 mln. eurų biudžeto lėšų tarptautinės automagistralės „Via Baltica“ bei A. Meškinio tilto per Nerį Kaune rekonstrukcijai. ...
-
Kaimo reikalų komitetas – už teisės medžioti paveldėjimą vienam įpėdinių
Seimo Kaimo reikalų komitetas trečiadienį pritarė siūlymui, kad mirus medžioklės ploto savininkui, leidimą medžioti be konkurso paveldėtų tik vienas jo įpėdinių, o ne visi, kaip siūlo kai kurie Seimo nariai. ...
-
Užimtumo tarnyba: keičiasi darbdavių požiūris į grįžusius iš užsienio lietuvius1
Keičiasi darbdavių požiūris į emigrantus, rodo Užimtumo tarnybos inicijuota šalies darbdavių apklausa. Šalies darbdaviams susiduriant su kvalifikuotų darbuotojų trūkumu, jie pradėti labiau vertinti dėl įgytos patirties užsienyje ir ...
-
G. Skaistė apie kitų metų biudžetą: diržų veržtis nereikės
Finansų ministerijai rengiant kitų metų biudžeto projektą, ministrė Gintarė Skaistė sako, kad dėl teigiamų šalies ekonominių rodiklių kitąmet „diržų veržtis nereikės“. Politikės teigimu, biudžeto prioritetinėmis sritimis ...
-
Restoranams planuojant protestą G. Skaistė: nemanau, kad PVM sumažinimas sektoriui būtų tikslingas1
Baltijos šalių maitinimo ir restoranų sektoriaus įmonėms spalio pabaigoje planuojant streiką dėl, jų teigimu, per didelio pridėtinės vertės mokesčio (PVM), finansų ministrė Gintarė Skaistė nemano, kad PVM sumažinimas sektoriui būtų tei...
-
Pirmąjį metų pusmetį Lietuvos aukštųjų technologijų sektoriaus eksportas augo 12 proc.
Viso lietuviškos kilmės prekių eksporto vertė pirmąjį metų pusmetį siekė 12,1 mlrd. eurų ir buvo šiek tiek (1,2 proc.) mažesnė nei tuo pačiu laikotarpiu pernai. ...
-
Už taromatuose paaukotas lėšas Raseinių rajone išpirktas ąžuolynas
Už gyventojų paaukotus pinigus „Sengirės fondas“ Raseinių rajone išpirko daugiau kaip šimtmetį skaičiuojantį ąžuolyną, kuris nuo šiol bus apsaugotas nuo kirtimų ir žmogaus veiklos. ...
-
Apklausa: kas pateko į įtakingiausių šalies verslininkų ir ekonomistų penketuką
Naujienų portalas „Delfi“ skelbia, kad šiemet atliktose apklausose sutarta dėl absoliutaus lyderio pozicijos renkant įtakingiausią šalies verslininką ar ekonomistą – juo tapo „Hanner“ įkūrėjas ir valdybos pi...