- LNK inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Prezidentūrai dar nepabaigus karo su Užsienio reikalų ministerija dėl diplomatų skyrimo, penktadienį it yla iš maišo išlindo kita kova. Prezidento atstovui teko viešai susikauti su Teisėjų taryba, svarstant, kokį asmenį skirti į teisėjus Vilniaus apylinkės teisme. Kilo ginčas, kodėl šalies vadovas pasirinko būtent tą kandidatą, kurį atrankos komisija įvertino prasčiausiai. Teisėjų tarybos vadovė pareiškė suprantanti, kad Gitanas Nausėda, kaip Prezidentas, turi laisvę rinktis, tačiau reikalavo paaiškinimų, kaip jis atsirenka kandidatus. Apie trintį tarp teisėjų ir Prezidento, pokalbis LNK su „Delfi“ žurnalistu, rašančiu teisėsaugos temomis, Dainiumi Sinkevičiumi.
„Akivaizdu, kad teismų sistema nėra stiprioji Prezidento G. Nausėdos pusė, o artėja rinkimai. Teismų sistema jaučiasi šiek tiek palikta nuošalyje, nes Prezidentas neskiria tam ypač didelio dėmesio, kaip, tarkime, (skyrė) ankstesnė prezidentė Dalia Grybauskaitė. Todėl, pavadinčiau, netgi dirbtinis ginčas buvo sukeltas, norint parodyti Prezidentui, kad vis dėlto jis turėtų skirti daugiau dėmesio teismų sistemai [...], kad tarp mūsų, teisėjų, yra manančių kitaip ir kad yra daug norinčių ateiti dirbti teisėjų padėjėjų, kurie sistemoje jau dirba, o šiuo atveju buvo (išrinktas) asmuo, kuris jau išėjęs iš teismų sistemos ir užsiėmė privačia praktika, į tokius žmonės teismų sistema žiūri šiek tiek kitaip“, – kalbėjo D. Sinkevičius.
– O gal Prezidentas G. Nausėda kaip tik dabar mėgina laužyti kokias nors nusistovėjusias taisykles?
– Na, galima visaip galvoti. Tarkime, anksčiau ką Prezidentas teikdavo į teisėjus, į pasirinktus kandidatus, nekeldavo jokių problemų ir Teisėjų tarybai. Kita vertus, jie, spręsdami, ar patarti Prezidentui, ar ne, gali su tais kandidatais daugiau pabendrauti, bet bendravimas būna tuščias ir niekada nekyla jokių klausimų. Šiuo atveju, sakau, tai bandymas įgnybti Prezidentui ir parodyti, kad štai, mes esame teismų savivalda ir reikėtų su mumis labiau skaitytis, gerbi. Nes Prezidentas, jeigu pažiūrėtume į jo veiklą, nei viešai, nei ne viešai, neskiria dėmesio teismų sistemai.
Visas LNK reportažas – vaizdo įraše:
– Na, pasišpilkavimai, sakykime, tarp teismų sistemos ir prezidento institucijos – ne naujiena. Tačiau šie nesutarimai – tarp teisėjų ir prezidentūros dėl skiriamų teisėjų – yra gana vieši ir, tarkime, kokie nors panašūs ginčai prie D. Grybauskaitės, atrodo, tiesiog neiškildavo. Vėliau gal paaiškėdavo kaip faktas, bet viešo ginčo nebūdavo. Kaip manote, kodėl dabar mes turime štai tokį savotišką viešą ginčą?
– Tie ginčai tampa vieši, jeigu žiniasklaida jais susidomi. Tačiau aš šiek tiek paprieštaraučiau – prie D. Grybauskaitės buvo tokia konfliktinė situacija, kai prezidentė norėjo paaukštini tuometę teismo pirmininkę į aukštesnį teismą, į apygardos teismą, ir Teisėjų taryba, man atrodo, vienbalsiai prezidentei nepatarė to daryti. Tai buvo gana didžiulis smūgis tuometei šalies vadovei. Dabar toje Teisėjų taryboje yra išlikę nusistatymų, galbūt noras, kad vyktų dialogas kartu su visa teismų sistema. Nes tikrai Prezidentas, kaip minėjau, tam neskiria dėmesio ir tikrai tai nėra jo stiprioji sritis.
Prezidentas sprendžia, ką skirti teisėju, tai yra jo prerogatyva, niekas negali kištis.
– Tačiau ar nekyla tada klausimų dėl pačios teisėjų skyrimo tvarkos? Ar ten viskas gerai? Kaip ji galėtų atrodyti paprasto teisėjo akimis? Kaip jis ten gali siekti karjeros? Gal tada reikia turėti užtarimą Taryboje, o štai šiuo atveju užtarimas – iš Prezidento?
– Prezidentas sprendžia, ką skirti teisėju, tai yra jo prerogatyva, niekas negali kištis. Teisėjų taryba gali patarti arba nepatarti. Iki to momento, kai Prezidentas gali nuspręsti skirti teisėju, yra gana daug visokių procedūrų. Kandidatas turi išlaikyti teisėjo egzaminą, beje, tą egzaminą išlaikyti labai sudėtinga ir net nustebčiau, jei dabartiniai teisėjai turėtų perlaikyti egzaminą, tikrai ne visiems turbūt jį pavyktų išlaikyti, vėliau vyksta pretendentų ir atrankos komisijos posėdžiai, kuriuose yra vertinami teisėjai. Tarkime, šiuo atveju, kalbant apie turbūt būsimą teisėją Vitalijų Melnikovą, reikėtų pasakyti, kad penki komisijos nariai iš penkių balsavo už. Pati Taryba sukėlė tokį ginčą, bet taip pat patarė Prezidentui skirti jį teisėju. Tačiau tam žmogui duodamas signalas, kad tu mūsų sistemoje lyg ir esi nepageidaujamas, nes tave Prezidentas pasirinko, nors buvo aukščiau įvertintų kandidatų, tai nieko nereiškia, nes kai kurie kiti kandidatai jau yra paskirti į teisėjų pareigas. Taigi svertų yra daug Prezidento pasirinkimui, bet tikrai negalima sakyti, kad tai yra jo žmogus. Prezidentas susitinka su kiekvienu kandidatu, žiūri ne tik į dokumentus, bet ir bendrauja su žmogumi, apsvarsto visus už ir prieš ir tik tada nusprendžia jį skirti.
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Name Vilniuje kilus gaisrui, žuvo buvęs Vrublevskių bibliotekos vadovas su žmona8
Name Vilniuje, Rudausių Sodų 13-oje gatvėje, trečiadienį kilus gaisrus, mirė du žmonės, nurodė Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas. ...
-
Ministerija: dėl trikdžių apribotas naudojimasis paslaugomis socialinės paramos šeimai sistemoje
Dėl techninių trikdžių Socialinės paramos šeimai informacinėje sistemoje (SPIS) vartotojai laikinai negalės naudotis vienkartinės išmokos nėščiai moteriai, išmokos gimus vienu metu daugiau kaip vienam vaikui skyrimo paslau...
-
Iš stovyklos – tiesiai į ligoninę: mažamečiams infekciją sukėlė maistas?2
Vaikų stovykloje Tauragės rajone įtariamas apsinuodijimo maistu protrūkis. Dėl galimo gastroenterito ir kolito keletas mažamečių, buvusių toje pačioje stovykloje, paguldyti į ligoninę, pranešė Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba (VM...
-
Kariuomenė: liepą suintensyvėjo prieš Lietuvą nukreipta Rusijos ir Baltarusijos propaganda3
Lietuvos kariuomenės analitikai praėjusį mėnesį Rusijoje ir Baltarusijoje stebėjo išaugusį informacinį spaudimą, nukreiptą prieš Lietuvą, daugiausia fiksuojant su gynyba susijusių propagandinių pranešimų. ...
-
Vyriausybė: mokykloms bus leista sudaryti vieną mažesnę 11 klasę, bet tik su išimtimis
Mokykloms bus leista sudaryti vieną mažesnę nei 21 mokinys vienuoliktą klasę, bet tik atitikus sąlygas, trečiadienį nutarė Vyriausybė. ...
-
Šokiravo kraupus vaizdas: visiems matomoje vietoje – kaugė šunų gaišenų22
Atvykusią pasiimti savo nugaišusio šuns vilnietę nemaloniai nustebino pamatytas vaizdas Vilniaus gyvūnų globos namuose. Viešoje vietoje moteris išvydo kaugę gyvūnų gaišenų. Negana to, jai teko susidurti su itin n...
-
Į konteinerius – šimtai tonų tekstilės1
15 tonų – tiek tekstilės gaminių pernai klaipėdiečiai įdėjo į specialius tekstilei skirtus konteinerius. Tokiose talpyklose renkami ne tik drabužiai, bet ir rūbų aksesuarai, patalynė, užuolaidos, avalynė. Pasitaiko, kai į tekstilės kontei...
-
Žolynų stebuklai iš arti: kūrėja savo darbais įamžina augalus2
Katalikiška šventė Žolinė, lig šiol išlaikiusi ir daug archajinių elementų, yra ypatinga diena iš augalų meną kuriančiai Eglei Novogrodskienei. Ši diena tarsi vainikuoja visų metų kūrėjos darbus – žo...
-
Ministerija dėl masinių neramumų rekomenduoja nevykti į Venesuelą
Dėl masinių demonstracijų, prasidėjusių šalyje po liepos pabaigoje vykusių prezidento rinkimų, Užsienio reikalų ministerija (URM) Lietuvos piliečiams rekomenduoja nevykti į Venesuelą. ...
-
Siūlo nenukelti S. Nėries paminklo: pakaktų įrengti lentelę su papildoma informacija8
Vilniaus miesto tarybos Istorinės atminties komisijos pirmininkė Kamilė Gogelienė žada siūlyti persvarstyti desovietizacijos komisijos sprendimą dėl sostinėje esančio nevienareikšmiškai vertinamos poetės Salomėjos Nėries paminklo nuk...