- Kauno.diena.lt inf.
- Teksto dydis:
- Spausdinti
Vis dažniau išgirstame, kad tokių laikų, kokius išgyvename dabar, pasitaiko labai retai. Šiuo metu esame ant didelės ekonominės pakilimo bangos, o, kaip sako ekspertai, geriau nesame gyvenę. Tačiau visa tai ateina ne be pasekmių – kainos kone kasdien kyla į kosmines aukštumas ir tai – dar ne pabaiga. TV3 laida „Karštai su tv3.lt“ šiandien aiškinsis, ar dabar išgyvename ekonominę karštinę? O gal jau matome pirmuosius krizės ženklus?
Savo nuomonėmis studijoje dalinsis Lietuvos pramonininkų konfederacijos prezidentas Vidmantas Janulevičius ir ekonomistas Marius Dubnikovas.
Pasaulio valstybėms per pandemiją paleidus pinigų spausdinimo mašiną, pinigų atsirado tiek, kad dabar didesne problema tampa ne iš kur gauti lėšų, o iš kur surasti trokštamą deficitinę prekę. Ar gali būti taip, kad mūsų laukia krizė?
Nuo paskutinės visą pasaulį sukrėtusios ekonominės krizės prabėgo 13 metų, tačiau ekonomistai ir vėl skambina pavojaus varpais… V. Janulevičius laidoje aiškins, kad situacija tapo tokia todėl, kad trūksta vienos grandinės – pandemija išmokė žmones gyventi kitaip.
„Pas privačius žmones auga pinigai, yra akivaizdus rekordas – 18–19 mlrd. Tokių pinigų sąskaitose anksčiau nebuvo. Taip yra dėl to, kad kol buvo pandemija, žmonės pinigų neleido. Priešingai – susirinko, o dabar juos nori išleisti. Tačiau visi iki šiol prispausdinti pinigai nebuvo sukurti su verte. Tai pinigai, skirti pragyventi, tačiau už jų nestovi jokia vertė, prekė ar paslauga“, – sakys laidoje jis.
Šiuo atveju organizmas dirbtinai buvo prijungtas prie kvėpavimo aparato, pripūsta daug oro, bet dabar, pasirodo, kad šis ligonis nori bėgti.
Ekonomistas M. Dubnikovas savo ruožtu pridės, kad nespausdinti pinigų taip pat nebuvo išeitis. Jei ne tai, dabar būtume sulaukę kitų nemalonių naujienų. „Jei pinigų nebūtume spausdinę, būtume turėję labai gražią, klasikinę krizę, ir dabar diskutuotume apie tai, kada iš jos išbrisime. Šiuo atveju organizmas dirbtinai buvo prijungtas prie kvėpavimo aparato, pripūsta daug oro, bet dabar, pasirodo, kad šis ligonis nori bėgti“, – lygins jis.
Anot jo, žmonės šio laikotarpio krize galbūt nė nepavadintų: „Manau, kad šioje krizėje daug kas norėtų ilgai gyventi. Sutikime – žmonių pajamos didėja, jie leidžia pinigus. Aišku, skaudu už prekes mokėti šiek tiek daugiau, nei mokėjome prieš tai, tačiau darbo užimtumas iš esmės yra didelis. Tas, kas nori dirbti, darbą tikrai turi. Pinigų yra, atlyginimai auga, ir jie auga greičiau nei infliacija. Jei tai ir krizė, vadinkime, kad tai pozityvi krizė.“
Ir vis dėlto, ar tokia situacija pasaulyje galiausiai neims panašėti į tą, kurią išgyvenome sovietmečiu? Anot ekspertų, visa tai – laikina. „Trūkumas – akivaizdus, tai matoma jau dabar, nuo automobilio iki statybinių medžiagų. Tačiau šis trūkumas yra laikinas – pasaulyje taip jau yra, kad jeigu yra paklausa, atsiras ir pasiūla. Užtruksime tik laike, kol ta pasiūla bus pateikta“, – tikins laidoje M. Dubnikovas.
Ir vis dėlto ekspertas perspėja, kad tai – dar ne pabaiga. Kainos ir toliau kosminiais žingsniais judės į priekį. „Dar prieš pusmetį buvo galima tikėtis paslaugų kainų augimo, bet įvyko šiek tiek kitaip – padidėjo prekių kainos. Paslaugų kainos liko nuošalyje. O tai, ką matome šiandien, kas įvyko su prekėmis, su energetika, su žaliavomis, tai matysime vėliau su paslaugomis. Per šią žiemą, ir, ypatingai, jei tokia aplinka išliks, kitą vasarą, mes matysime gerokai aukštesnes paslaugų kainas“, – perspės jis.
Kas ekonomikos laukia ateityje? Atsakymai – jau šį vakarą, 19.30 val. laidoje „Karštai su tv3.lt“ per TV3.
NAUJAUSI KOMENTARAI
SUSIJĘ STRAIPSNIAI
-
Vyriausybė pritarė siūlymui paskolas refinansuoti greičiau ir paprasčiau
Vyriausybė trečiadienį pritarė Finansų ministerijos kartu su Lietuvos banku (LB) parengtam būsto paskolų refinansavimo įstatymo projektui, kuriuo siūlo paskolos procesą padaryti greitą, paprastą ir nemokamą. Pataisas dar turės priimti Seimas. ...
-
G. Nausėda pasirašė pataisas dėl naminukės legalizavimo kaimo turizmo sodybose1
Prezidentas Gitanas Nausėda pasirašė įstatymo pataisas, kuriomis Seimas leido ūkininkų kaimo turizmo sodybose legaliai gaminti naminukę. ...
-
Vyriausybei siūloma skirti dar 42 mln. eurų „Via Baltica“ ir A. Meškinio tilto statyboms4
Vyriausybė skyrė dar 42,3 mln. eurų biudžeto lėšų tarptautinės automagistralės „Via Baltica“ bei A. Meškinio tilto per Nerį Kaune rekonstrukcijai. ...
-
Kaimo reikalų komitetas – už teisės medžioti paveldėjimą vienam įpėdinių
Seimo Kaimo reikalų komitetas trečiadienį pritarė siūlymui, kad mirus medžioklės ploto savininkui, leidimą medžioti be konkurso paveldėtų tik vienas jo įpėdinių, o ne visi, kaip siūlo kai kurie Seimo nariai. ...
-
Užimtumo tarnyba: keičiasi darbdavių požiūris į grįžusius iš užsienio lietuvius1
Keičiasi darbdavių požiūris į emigrantus, rodo Užimtumo tarnybos inicijuota šalies darbdavių apklausa. Šalies darbdaviams susiduriant su kvalifikuotų darbuotojų trūkumu, jie pradėti labiau vertinti dėl įgytos patirties užsienyje ir ...
-
G. Skaistė apie kitų metų biudžetą: diržų veržtis nereikės
Finansų ministerijai rengiant kitų metų biudžeto projektą, ministrė Gintarė Skaistė sako, kad dėl teigiamų šalies ekonominių rodiklių kitąmet „diržų veržtis nereikės“. Politikės teigimu, biudžeto prioritetinėmis sritimis ...
-
Restoranams planuojant protestą G. Skaistė: nemanau, kad PVM sumažinimas sektoriui būtų tikslingas1
Baltijos šalių maitinimo ir restoranų sektoriaus įmonėms spalio pabaigoje planuojant streiką dėl, jų teigimu, per didelio pridėtinės vertės mokesčio (PVM), finansų ministrė Gintarė Skaistė nemano, kad PVM sumažinimas sektoriui būtų tei...
-
Pirmąjį metų pusmetį Lietuvos aukštųjų technologijų sektoriaus eksportas augo 12 proc.
Viso lietuviškos kilmės prekių eksporto vertė pirmąjį metų pusmetį siekė 12,1 mlrd. eurų ir buvo šiek tiek (1,2 proc.) mažesnė nei tuo pačiu laikotarpiu pernai. ...
-
Už taromatuose paaukotas lėšas Raseinių rajone išpirktas ąžuolynas
Už gyventojų paaukotus pinigus „Sengirės fondas“ Raseinių rajone išpirko daugiau kaip šimtmetį skaičiuojantį ąžuolyną, kuris nuo šiol bus apsaugotas nuo kirtimų ir žmogaus veiklos. ...
-
Apklausa: kas pateko į įtakingiausių šalies verslininkų ir ekonomistų penketuką
Naujienų portalas „Delfi“ skelbia, kad šiemet atliktose apklausose sutarta dėl absoliutaus lyderio pozicijos renkant įtakingiausią šalies verslininką ar ekonomistą – juo tapo „Hanner“ įkūrėjas ir valdybos pi...